Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. ]3] 



ským hřebenem jde Hodkovický úval dislokační, při němž pásmo X. 



vystouplo do značné výšky nadmořské, jak o tom svědčí porovnání 

 s profilem předchozím a náš obr. S4b. 



98. Sokol a Zbiroh. 



Profil 197. Obr. 8G. 



Tak jako Drabovna po pravé, tak Sokol se Zbirohem po levé 

 straně Jizeru obkličují. Kvádrové pískovce pásma X. i zde tvoří jejich 

 skladbu hlavní. Bory pokrývají je na všech stranách, tak že ze vzíhílí 

 jen tu a tam nějaký kvádr zahlédnem, kde mýtiny jsou neb nízký 

 les. Poetický obraz jejž poskytují jizerské stráně Sokola a Zbirohu 

 promění se brzy v jiný, přiblížíme-li se od Jizery až ku jejich ka- 

 menné zubaté hradbě, jejíž načeřené sloupy s fantastickými tvary, 

 působí velkolepě. 



Čedič prorážející vrstvy Sokola ve značné šířce uchoval nám 

 mnohem více vrstev pásma X. nežli na Drabovuě, tak že se tam 

 se všemi souvrstvími pásma toho shledáme. 



Jen vyšší poloha souvrství Xd. chybí, je splavena. Petro- 

 grafické poměry jsou tu tytéž jako v Drabovně. Souvrství X«. i XĎ«. 

 bylo tu odkryto a kvádrový pískovec souvrství Xda., v mocnosti 12 m 

 zachovaný, poukazuje k tomu, že z okolí Kosteckého přes Hrubou 

 Skálu na Sokol mění se facie slinu ve facii kvádrového pískovce kao- 

 linického. Příslušné profily ukazují, že tato změna děje se v řečeném 

 směru tak, že se nejprve počnou měniti spodní vrstvy, čím dále pak 

 lia sever, tím více přibývá změny v pískovec i vrstvám vyšším. 



Došedše na Sokole a Drabovně ku nejsevernějšímu nálezisku 

 pásma X. a shledavše, že v těchto místech nabylo pásmo X. poměrně 

 nejpísčitějšího rázu, přirozeně jsme usoudili, že zde v Labu (obci 

 Vranově) ústila se řeka do moře křídového, a poněvadž ještě dnes 

 v téchže místech vniká z území permského a zvláště prahorního do 

 území křídového řeka Jizera, nazvali jsme předchůdkyni její z doby 

 Jířidové — Jizeru křídovou. 



Prostudujme pořádek vrstev od J. konce nádraží Malo-Skalského 

 na V. vzhůru až na vrchol Sokola. Spodní část tohoto profilu poznali 

 jsme při pásmu IX. jako profil 113. Pokračováním jeho vzhůru je. 

 následující 



