138 



XVII. Čeněk Zahálka: 



\ff. největší výše na Hrobce (v mapách „GlorieťO, kde sahá až ku 

 vrcholu, totiž ku 412 m n. m. 



Výška slinitých jílů X&. obnáší tu asi 22-3 m. Na Hrobce za- 

 chovalo se proto více vrstev, poněvadž jsou tu vrstvy proraženy če- 

 dičem. Erupce čedičová je tu malá, tak že jen ve skrovné míře vrstvy 

 pásma X. tu zachovány byly. Již výška 22-3 m poukazuje na to, že 

 tu celé souvrství Xř>. zachováno není, že je splaveno. Avšak ještě jiná 

 okolnost svědčí o tom, že tu i vyšší vrstvy uloženy byly. Při vrcholu 

 Hrobky jsou totiž roztroušeny balvany kvádrových pískovců, rovněž 

 na svazích Hrobky kol dokola, a nejvíce svaleno je jich až ku Rybníku 

 pod východní stranou její. Kvádry tyto byly použity za času stavby 

 zámku Sychrovského a při úpravě jeho nádherného parku jako sta- 

 vebního kamene. Také byly mnohé rozvezeny do statků okolních osad, 

 tak že druhdy mnohem větší množství kvádrů poseto bylo po stráních 

 a na úpatí Hrobky. Je to kvádrový pískovec hřemitý jemnozrnuý^ 

 velmi pevný a tvrdý, bělavý, šedý, zažloutlý, místy i železitý. Podobá 

 se křemenci pro svůj tmel křemitý a vzporaeneme-li si, která z hornin 

 útvaru křídového byla by mu nejpodobnější, usoudíme, že to je bez- 

 velák z IXřZ. od Katusic. I náš kvádrovec nemá vápence. 



Uvážíme-Ii, že kvádrový pískovec křemitý pokrýval druhdy sou- 

 vrství X&., přicházíme k náhledu, že náležel souvrství Xc, kde stolice 

 jeho jako na^ okraji Jizerského delta střídaly se bud! se slinitým jílem, 

 aneb tvořily samostatný horizont kvádrový, slinitým jílem nepřerušený, 

 jako to je uprostřed Jizerského delta aneb na jeho okraji při ústi 

 Jizery křídové. 



Uvedli jsme již v profilu 124. a na obr. 51. (při Pásmu IX.) 

 sled vrstev pásma IX. a X. Od Třtí přes Červenici až na vrchol 

 Hrobky. Restaurujme však sled vrstev pásma X., jakým byl za dob» 

 kdy ještě kvádrovec křemitý Xc. na původním ložisku spočíval, i do- 

 jdeme k tomuto ideálnímu 



Profilu 199. 



Předvéký vrchol Hrobky, kdy Xr?. zachováno ještě bylo. 



i,- 



V-, 



Kvádrový pískovec křemit-íj buď v samostatném Horizontu, neb se 

 střídal s vrstvami slinitého jílu. Mohl míti také podklad slinitých 

 vrstev jako to je v Jizerském deltě ? 



g^ (//. Slinitý jíl, možná že jemné písčitý 



4? ^-'i — ■ Dnešní vrchol Hrobky 412 m n. m. 



1^«. Slinitý jíl tmavošedý, jemné pisčitý 22- 



«. Soíivrstvi glaukonitické • as 1"2 



Základ: Pásmo IX. v profilu 124. 388-5 m n. m. 



