, ,9 XVII. čeněk Zahálka: 



Patro pásma X. 



Tak jako v celém západočeském útvaru křídovém nebylo pásmo X. 

 pokryto vyšším pásmem téhož útvaru, jsouc všude nejvyšším a nej- 

 mladším, pásmem, tak jeví se to i v Pojizeří. Pokrývají-li přece vrstvy 

 nějaké pásmo X., pak náleží mladším útvarům a jsou tedy nevlastním 

 čili cizím patrem jeho. Sem náleží především čedič, který pokrývá 

 l)ásmo X. ku př. na Mužské Hůře, Vyskři a Troskách, pak znělec 

 obou Bezdězů (sousedního Tachova) a Vrátenské hory, jež rozlity 

 jsou po nejvyšších vrstvách pásma X. Je zvykem veškery vrstvy štěrku 

 a písku pokrývající vysočiny českého útvaru křídového počítati ku 

 diluviu. Myslím, že neprávem. Ony vrstvy štěrku a písku, které po- 

 krývají pásmo X. na nejvyšších místech zdejší vysočiny v čáře od 

 Vranova přes Vyskeř, mohly by se považovati za usazeniny Jizery 

 třetihorní. Jsou již dosti rozrušeny, roztroušeny a splaveny následkem 

 deuudace jejich i pásma X. Písek křemenný, bílý neb žlutavý s oblázky 

 křemene bílého jsou jeho obyčejnou skladbou. Velké plochy zaujímá 

 diluvialní štěrk a písek jako cizí patro pásma X. Je usazen bud! z di- 

 luvialní Jizery aneb z Labe. Jizerský štěrk a písek diluvialní zaujímají 

 velkou šířku- po východní straně dnešní Jizery. Zde zasahuje do 

 Turnovských skal, východně od Turnova, pokrývá boky Hruboskalska 

 a Žehrovských skal i temena na západním okraji jejich, pokrývá návrší 

 v krajině mezi Mnichovo Hradištěm, Kněžmostem, Sobotkou a Mark- 

 varticemi, Dolním Bousovem, Domousnicemi a Mladou Boleslavi. Velkou 

 plochu zaujímá též v krajině mezi Strašnovem, Doubravicí, Libání 

 Meely, Vlkavou k Novým Benátkám. V úzkém pruhu, as dva, rídka 

 přes tři kilometry širokém, pokrývá diluvialní štěrk a písek jizerský 

 dnešní západní stranu Jizery. Lze souditi, že od doby třetihorní po- 

 sunovala Jizera své koryto víc a více k západu, vyhledávajíc je vždy 

 hlouběji do vrstev křídového útvaru, usazujíc pořád hlubší a hlubší 

 tarasy štěrku a písku ve svém příslušném údolí, dosti křivolakém. 

 Nánosy tyto jsou karakteristické. Obsahujíť vrstvy bílého neb žlutého 

 písku střídající se s vrstvami oblázků bílého křemene, který uzavírá 

 v sobě často stopy po zelenavém phylitu a oblázky zeleného phylitu. 

 Tyto jsou všude. Zřídka kde objeví se tmavému buližníku podobný 

 křemen, rula neb žula. Čím dále na sever, tím více přibývá štěrku 

 rozmanitosti. Ukáže se v něm nějaký porfýr (Maňkovice), železitý sle- 

 penec, melaphyr (Mašov). 



