pásmo X. křídového útvaru v Pojizoří. 24íj 



Velikost oblázků štěrkových roste od jihu k severu. V BoSíné, 

 u Loučína, Vllcavy, u Markvartic (Zajakur) dosahují riejvétsí obhízky 

 velikosti pěstě, u Maňkovické hajnovny blíže Mnichova Hradiště 10 cm 

 v průměru, u Mašova nad Turnovem až -30 cm v průměru. Mocnost 

 diluvialního štěrku není všude stejně zachována a podle toho roz- 

 manitá. Mezi Loučení a Vlkavou až 10 m, u Zajakur 3 m, u Malé 

 Bělé a Zvířetic 2 m, u Olešnice více než 5 m, u Maňkovické haj- 

 novny 3 m, v Mášově 4 m, ba i více. 



Profily diluvialního štěrku Jizerského vykazují význačné vykli- 

 ňování vrstev říčních. 



Od Jizerského diluvialního štěrku liší se Labský štěrk a písek 

 dïluvialrd, jenž pokrývá vrstvy našeho útvaru poblíž nynějšího Labe. 

 V terrainu námi zde popisovaném pokrývá však ponejvíce starší pásma 

 nežli X. Složen je hlavně z jemného písku křemitého, v němž oblázky 

 j< řemene bílého zřídka jsou větší vlašského ořechu. Vrátíme se k to- 

 muto štěrku až postoupíme ve sledování pásma X. dále na východ. 



Díluvialní hlína pokrývá často pásmo X. Po západní straně 

 Jizery na Slivenské vysočině, u Vtelna a Vysoké Libně, v Bezně, 

 Bukovně, na vrchu Mšeuo. S podkladem diluvialního štěrku od Nových 

 Benátek, přes Jizerné Vteluo až k Bitouchovu u Bakova. Na Chlo- 

 iiieckém hřbetu, Markvartické vysočině a na vysočině Hruboskalské 

 pokrývá často s podkladem štěrkovým, zřídka bezprostředně, pásmo X. 

 Tak jako diluvialní štěrk, tak také hlína nepokrývá jen nejvyšší vrstvy 

 pásma X., nýbrž i nižší vrstvy jeho, tam kde vyšší jsou splaveny, 

 jako to bývá ve stráních jmenovaných vysočin. 



AUuvialní písek a štérk, diluvialnímu velmi podobný, pokrývá 

 nejnižší vrstvy pásma X. po levé straně Jizery od Mokré k Turnovu. 



Petrografie pásma X. 



Hlavními horninami pásma X. v Pojizeří jsou sliny a pískovce 

 lívádrové. Následkem velkých změn faciových vznikají mezi těmito sliny 

 a kvádrovými pískovci nejrozmanitější přechody. 



Jíl deskovitý, šedý, objevuje se v souvrství Xc. na Chlomeckém 

 hřbetu. Jíl šedý a rezavý, hrubým pískem promísený, tvoří výchozy 

 souvrství X«. v obci Bezdězu. 



Jíl písčitý je promísen čirými zrnky křemene. Je podle stavu 

 zvětrání různě zbarven. V oboru souvrství Xba. na Sokole je tmavo- 

 šedý. U Ctiměřic v Xc. je šedý s muskovitem. Týž u Skuřiu má vedle 



