Pásmo X. křídového útvaru v Pojizeří. ^45 



Slin vápnitý tvoří dále od povrchu mocnější a dosti pevné vrstvy 

 barvy tmavošedé do modra. Blíže povrchu je rozpadlý v tenké desky 

 šedé se světlejšími skvrnami, aneb šedé i zažloutlé někdy s modra- 

 vými skvrnami. Na povrchu zvětrá v jíl "šedý neb žlutý. Vyskytuje se 

 jižně od čáry Dobrovice-Libán v Xtř., v X&. v Ouřeci v pevné lavici 

 bělavé, v Xöc na Chlomku u Vtelna, v Horním Slivně, Jizerném 

 Vtelně, na Vrátenské hoře, na Bezdězích, v okolí Zvířetic u Bakova, 

 v Xíř. v Horním Slivně. Nadržuje vodu. 



Slin vápnitý glaukonitichý v X«. ve Vlkavě je deskovitý, světle 

 šedý neb šedý, na povrchu rozpadlý, s hrubšími zrny křemene ojedi- 

 nělými neb i hnízdečky jeho. Glaukonit hojný. 



Slinitý vápenec v oboru Xřř. tvoří zvonivé desky neb pevné 

 stolice barvy bílé aneb bílé s modravými skvrnami, hlouběji i modravé 

 s bílými skvrnami. Užívá se jej co stavebního kamene („khdlák"), 

 na Chlomku u Vtelna, v Horním Slivně, od Dymokur až po Voškobrd 

 u Poděbrad. V jednom lomu u Horního Slivna zvětrává křidlák ve 

 hmotu s hřidou se shodující. Píše zcela tak jako obyčejná psací křída. 



Písliovce vyskytující se v našem pásmu X. jsou pískovce 

 křemenné (Quarzsandsteine). Užíváme však jako v dřívějších svých pracích 

 pouze jednoduchého názvu „pískovec" jak i v jiných jazycích zvykem 

 (Sandstein, sandstone, grěs), poněvadž názvy udÁizh. pískovců, křemenných 

 beztoho se rozšíří přídavky, kterými označujeme jejich tmel a jiué 

 vedlejší nerosty aneb vlastnosti fysikální. 



Pískovec vápnitý aneb vápencový tvoří lavice aneb lavice v koule 

 se rozpadávající, osamocené koule aneb shluky (Rotštýn). Podobá se 

 fysikálně západočeskému křemitému vápenci. Lid mu říká též „kvarc". 

 Hlavní složivo jsou křemenná zrnka, čirá, zřídka šedá neb červená, 

 jemná, stmelena bělavým vápencem. Vedlejšími nerosty jsou: muskovit, 

 někdy biotit, jako v Xc. na Clilomeckém hřbetu, zřídka kaolin. Je 

 velmi pevný a tvrdý, šedý do modra, na povrchu šedý. V Xc. na 

 Chlomku a u Vinaříc mívá černé uhelné smetí. Bývá uložen ve 

 kvádrových pískovcích pásma X. a v Xca. na Chlomeckém hřbetu 

 a v Markvartické vysočině tvoří též tenké desky v tamních slínech. 

 V Xc. u Ctiměřic má nápadný glaukonit. 



Pískovec slinitý, deskovitý, s jemnými zrny křemene, s bílými 

 tečkami kaolinu a muskovitem, barvy bílé, šedé neb nažloutlé je 

 v souvr. Xc. na Chlomku. V souvrství \a. v Kocněvicích jsou zrna 

 křemenná jemná i hrubá a zvláště jsou význačná zelená zrna. Pískovec 

 je šedožlutý až rezavý. V Habru u Kláštera Hradiště je v Xa. pískovec 

 slinitý s hrubými zrny křemene. Převládají zrna čirá, po nich zelená, 



Věstník král. české spol. nauk. Třída II. 10 



