i^o XVII. čeněk Zahálka: 



Zvláštní výminku, co se týče pevnosti a vzdorování vlivům po- 

 vétrnosti, činí některé polohy kvádrovce našeho. Ku př. na Chocholce, 

 kde kvádrovce použito ku stavbě známého zámku Sychrova (u Tur- 

 nova) a ku vyklenutí tunelu české severní dráhy v Praze. Velmi 

 pěkný a pevný kvádrovec láme se na Zbiroze (poblíž hradu téhož 

 jména) u Besedic, jehož se užívá i v kamenických pracích a zvláště 

 u Lažan, jejž lze i v sochařství používati. Myslím, že kámen ten ne- 

 vešel ještě v širší známost, jak by toho zasluhoval. Jediná vada, která 

 se mu vytýká, jest, že v ohni se rozpuká, což u kvádrovců sladko- 

 vodních pásma I. se nestává. 



Pískovec kvádrový jilovitý je přechodní facií v předchozí pískovec 

 v oboru Xc. u Střehomi. Zrna křemenná má hrubá, vedle nich drobná 

 i jemná. Kaolin v bílých zrnech. Tmelem je šedý jíl. Barva pískovce 

 světle šedá. Křehký. 



Pískovec kvádrový slinitý ze souvrství Xc. na Chlomku je jemno- 

 zrnný vzhledem k jeho zrnům křemenným. Má bílá kaolinová zrnka 

 a muskovit. Barva jeho bílá, šedá a zažloutlá. Křehký. 



Pískovec kvádrový křemitý z Xc. na Hrobce u Sychrova je 

 jeranozrnný, velmi pevný a tvrdý, bělavý, šedý, zažloutlý, místy i že- 

 lezitý. Pro svůj tmel křemitý podobá se křemenci. 



Slepenec ze souvrství Xc. v Plakánkách tvoří hnízda ve kvá- 

 drovém pískovci kaolinickém. Je pevný, barvy bílé. Křemenná zrna 

 jeho jsou větší hrachu a stmelena jsou křemenným pískem a kaolinem. 

 Y souvrství Xc. na Rotštýně tvoří slepenec slabé vrstvičky v kvádrovém 

 pískovci kaolinickém. Jeho oblázky bílého křemene dosahují velikosti 

 lískového oříšku. 



Slepenec kvádrový ze souvrství Xc. na Sokole má oblázky bílého 

 křemene až do velikosti vlašského ořechu. Mezi oblázky je křemenný 

 písek a kaolin. 



O proměnách, jež nabývají horniny pásma X. v kontaktu s če- 

 dičem a znělcem, pojednali jsme u jednotlivých profilů pásma X. 

 Zvláště jsme si povšimli kačováku, proměněném to kvádrovém pískovci 

 souvrství Xc. na vrchu Káčově u Mnichova Hradiště, a bolu s porce- 

 lanity, proměnám to slínů pásma X. Viz o tom v předu článek 74: 

 O čedičové erupci v Sychrovku a profilu 181. na Vyskři. 



Mocnost pásma X. 



Málo je míst v Pojizeří, kde by celá mocnosť pásma X. byla 

 zachována. V západním Pojizeří je pásmo X. u velké míře denudo- 



