Pásmo X. křidového útvaru v Pojizeří. ]49 



váno a na velkých plochách úplně splaveno. Mnohem více vrstev 

 zachováno je v rozsáhlých plochách ve východním Pojizeří. Tam jo 

 mnoho míst, kde jsou všecka čtyři souvrství a jen nejvyšší Xřř. bývá 

 více méně splaveno. Poměrně nejlépe j"e'*zachována mocnost pásma X. 

 tam, kde je pásmo to proraženo a pokryto eruptivnimi horninami, ku 

 př. na Vrátenské Hoře, Bezdězích, Mužské Hůře, Vyskři, Troskácli. 

 Celkem vzdorovaly pískovcové facie pásma X. východního Pojizeří 

 více denudaci nežli převládající slinité vrstvy západního Pojizeří. 

 Jsou-li na některých místech jižních okresů tři souvrství X«., Xř». 

 a Xc. úplně zachována a mimo to nejspodnější část souvrství XcZ., 

 jsou to opět pevnější vrstvy slinitého vápence Xd., které chránily 

 pásmo X. před splavováním, jako to je u Vtelna, Horního Slivna, 

 Dymokur, na Voškobrdu a j. 



Posoudíme-li poměry mocností pásma X. dle výšek v takových 

 místech, kde jsou všecka aneb skorém všecka čtyři souvrství zacho- 

 vána, shledáme, že poměrně nejmenší mocnost má vápnitoslinitá facie 

 v okolí Vtelna (18 m) a v Horním Slivně (20 m). Tato facie roste 

 k severu, neboť má na Vrátenské Hoře 60 m, na Velkém Bezdězu 

 47 m. Od Horního Slivna (20 m) roste též mocnost na východ, podle 

 jižního okraje pásma X., nebot u Mcel je výška větší než 63 m. Jak- 

 mile se počnou ve východním Pojizeří proměňovati slinité facie v pís- 

 čité na okraji Jizerského mořského delta, hned roste mocnost pásma 

 X. značné. Kdežto je na Velkém Bezdězu výška 47 m, je východně 

 odtud na Káčově přes 94 m, ve Všeni přes 131 m. Kdežto je od 

 Vlkavy ku Mcelům výška větší než 63 m, je na Chlomku nad Mladou 

 Boleslavi více než 141 m. Mocnost na Chlomku a ve Všeni byla by 

 však ještě větší, kdyby tam zachováno bylo více vrstev souvrství Xd. 

 Proto jsou nápadnější čísla výšková u zachovalejších vrstev na Mužské 

 Hůře 180 m, na Vyskři přes 171 w, na Troskách přes 168 m. Že 

 neubývala, ale spíše přibývala mocnost pásma X. směrem k ústí Ji- 

 zery křídové, o tom svědčí tato čísla. Výška souvrství Xabc na 

 Sokole obnáší 11 9*3 m. Má-li slinitá facie souvrství Xd. na Vyskři 

 66"7 m a na Troskách 68 m, mohla míti pískovcová facie na Sokole 

 při nejmenším také tolik. Můžeme tedy připustit výšku původní 

 pásma X. na Sokole při nejmenším 119'3 -[- 66-7 =: i8^ m. Mocnost 

 byla by následkem sklonu vrstev mnohem větší. Ze všeho vysvítá, 

 jak písčitý náplav řeky Jizery křídové přispěl značně ku velké moc- 

 nosti pásma X. 



