Pásmo X. křidoTého útvaru v Fojizeři. ]^5X 



Zméříme-li u.ocnost pásma X. na vyobrazených ijrofilech, ob- 

 náší tato na Ciilomloi u Vtelna 19 m, v Horním Slivné 21 m. na 

 Velkém Bezdězu 43 ni, ua Yrátenské Hoře 53 m, na Chlomku nad 

 Ml. Boleslavi 14S m. na Miížské Hůře,' ve Vyskři, na Hrubé Skále a 



Troskách po 190 m. 



Rozólenění pásma Z. 



Viz v předu. 



Viz v předu. 



Jizera kridcvá a Jizerská âeltamorsiié za f.:Í7 pásnia Z. 



Viz v předu. 



Œeot9]5XOiii35:a. 



Pásmo X. skládá věLší díl povreiiu zemského ve východním Po- 

 jizeří: hodí se tedy nejlépe ku posouzení tektonických poměru útvaru 

 křidového tohoto kraje, tak jako se hodilo k témuž účelu pásmo IX. 

 v západním Pojizeří. 



Průřez Jiřičkou vysočinou od Lysé ku Benátkám na obr. 8. 

 ukazuje, jak vrstvy našeho útvaru zapadají k S. Podobně je to i dále 

 na V. ku př. od Voškobrdu u Poděbrad do Dymokur. Témě sou- 

 vrství Xf. na Voškobrdu má výšku 2S0'5 m u. m. a v Dymokurách 

 219-8 ni. Zapadají tedy i zde vrstvy od J. li S. 



Tak jako se jevil obrat ve sklonu vrstev u Benátek, tak že 

 vrstvy útvaru křidového ve stráni Jizery od Benátek k Hrdlořezům 

 vystupovaly lohr. .34a. i — následkem JJV. sklonu — právě tak jeví 

 se obrat ve sklonu severně od čáry Vlkava-Dymokury. Svědčí o tom 

 čísla nadmořských výšek pro témě souu"ství Xc. Obnáší t-otiž t Dy- 

 mokurách 219- > m. na Chotuci 251 r/i, ve Mcelíeh 260 m. Na Vinici 

 u Kopidlna, ač tam není zachováno témě souvrství Xc. přece je tam 

 značná výška vrstev Xr, 2t3o m. Jaký je tu sklon,, přesné nelze zod- 

 pověditi. Kompasem nedá se měřiti, když je menší 1*^ a ku kon- 

 strukci jeho nedostává se nám patřičných cot. Pravdě se podobá, že 

 je tu sklon JV., tak jako se to zda od Strašnova u Pískové Lhoty 

 do Vlkavy. kde souvrství X(7. klesá od 244 m ku 210 m n. m. a 

 jak to skutečně je ve Chlomeckém hřbetu, kde obnáší mezi Chlumem, 



