1^9 XVII. Čeněk Zahálka: 



Vinaiicemi a Ctiměřicemi 33-5' (viz str. 99.). S tím souhlasí též JV. 

 sinèr vybrázdéných roklí v jižní stráni Chlomeckého hřbetu. 



Vrstvy Markvartické vysočiny mezi Střevačí, Sobotkou, Dolním 

 Bousovem, Domousnicemi a Líbání mají též pravděpodobný sklon 

 k JV. Clilomecký hřbet oddělen je od Markvartické vysočiny Domous- 

 nickým priismykem, kterým probíhá železnice od Libáně k Dolnímu 

 Bousovu;- Tímto průsmykem naznačena je dislokace ve způsobe vržení 

 (viz obr. 66,). Souvrství Xc. na Kopanině vrženo je o 80 m výše, 

 nežli souhlasné vrstvy protějšího Chlomeckého hřbetu. Dislokační roz- 

 sedlina {r) má tu směr od JV. k SZ. Na obr. 65. přichází tato Do- 

 mousnická dislokace opět do průřezu mezi Malou Lhotou a dvorem 

 Skašovem. I zde naznačena je čára vržení (r) údolní brázdou. 



V Kosmonosské vysočině je dvojí sklon. Od potoka Klenice ku 

 Kosmonosům vrstvy vstoupají, poněvadž je tu sklon JV. Od Kosmo- 

 nos však ku Bakovu vrstvy opět klesají, majíce sklon ku SV. To 

 souhlasí s tektonikou vrstev po pravé straně Jizery; neboť i tam 

 vrstvy vstoupaly od Čejtic ku Debři (obr. 34a.) následkem sklonu 

 JJV., z Debři pak ku Malé Bělé klesaly. Je zde tedy zřetelně na- 

 značena dislokační čára, v níž nastává obrat ve sklonu vrstev: Bez- 

 velským důlem^na Debř a Kosmonosy. 



V nejjižnější části Hruboskalské vysočiny, totiž v Žehrovských 

 skalách, mají vrstvy pásma X. sklon JV. Tento sklon je pozorovati 

 i pouhým okem, díváme-li se na stráň Dnebožských stěn od Jiviny 

 nad klášterem Hradištěm. KlesajíC vrstvy od Kurovodic k Bosini. Náš 

 profil na obr. 67. z okolí Mnichova Hradiště má proto vrstvy sklo- 

 něny, tak jako na profilu obr. 70. v okolí Střehomi u Sobotky. Také 

 vystupují vrstvy na profilu obr. 65. v okolí Kosti, ač jdou od JZ. ku 

 SV. Nejdouť zcela podle směru vrstev. Ve Střehomi máme na profilu 

 obr. 70. dislokaci v podobě vržení (str. 127.). Jde napříč Kosteckého 

 dfilií. Široká čára vržení prochází č. d, 14. (r. na obr. 70.) a jde od 

 JZ. k SV. Na druhé straně Kosteckého důlu znatelná je na obr. 65. 

 (r), pod côtou 314. Vrstvy Xft. po JV. této rozsedliny jsou výše 

 vrženy než Xc/3. po straně SZ., tak že Xö. přichází do styku s Xd. 

 Možná, že má tato dislokace své pokračování v okolí Hůry nad Li- 

 bošovicemi. Hlavní rozsedliny Žehrovských skal řídí se v témž směru 

 od JZ. k SV. a kolmo k nim od JV. k SZ. Dle nich brázdí si de- 

 šťová voda četné rokle a duly. Celkový sklon v Žehrovských skalách 

 je malý, nedosahuje ani P. Ku př. od vrcholu Skokovských skal nad 

 Žebrovém ku Střehomi obnáší asi 50'. Místní sklon bývá někdy větší. 

 Tak v levé stráni pískovcové v Oboře u Kosti byl sklon u paty skal 



