Pásmo X. křidového útvaru v Pojizerí. I53 



7^ ku JV., uprostřed stráně 5" k JV. ; při vrcholu skal byly vrstvy 

 vodorovný. Jinde v téinže důlu byl sklon 10" ku JZ. neb 5" k JV. 

 Směr rozsedlin skalních 16 h ku JZ. a 10 Ä ku JV. Jinde 20 h 

 ku SZ. 



Střední část Hruboskalské vysočiny, Hruboskalsko a Troskovicko 

 má vrstvy se sklonem JZ. Proto vrstvy na profilu obr. 68. z okolí 

 Všeně a Vyskře jsou vodorovný, jdouce dle směru vrstev, kdežto na 

 obr. 65. v okolí Vyskře a Hrubé Skály vstoupají, nebot jdou od S V. 

 ku JZ. jako sklon. Poněvadž mají Žehrovské skály sklon JV., tedy 

 spadá na rozhraní mezi ně a Hruboskalsko, totiž do Žehrovskélio 

 důlu, dislokační čára. Však i mezi Hruboskalskem a Troskovickera 

 jeví se dislokace a sice vržení podle čáry jdoucí Roketnickým dùlem 

 od SV. k JZ. Vrstvy Hruboskalska jsou výše vrženy proti vrstvám 

 Troskovicka. Sklon celkový Hruboskalska je malý a obnáší při te- 

 meni pásma X. asi P 43'. Však místní sklon je často větší. Ve stráni 

 pod Pohořím u Všeně obnáší 13° k JZ., v Drahoňovicích u Hrubé 

 Skály 14*^ k JZ., při čemž je směr vrstevný 20 h SZ. Rozsedliny 

 skalní jsou svislé a řídí se obyčejně dle sklonu a směru vrstev. 

 V Drahoňovicích měřen směr rozsedlin: 21 li SZ., 1 h 10^ SV.^ 

 6 h V. 



Severní oddíl Hruboskalské vysočiny zaujímají mezi Turnovem, 

 Roveiiskem a Malou Skalou: Turnovské skály. Skály tyto jsou značně 

 prostoupeny dislokacemi podle dvou na sobě kolmých směrů, celkem 

 od JV. k SZ. a od JZ. k SV. Již od Hruboskalska je odděluje vržení 

 podle Libuňského údolí. Libuňským údolím od JV. k SZ. probíhá 

 rozsedlina dislokační (obr. 65. r.). Podle ní vrženo je Hruboskalsko 

 do větší výše než souhlasné vrstvy Turnovských skal po pravé straně 

 LibuĎky. Rovnoběžně s Libuňskou dislokací jde Radvanovická dislo- 

 kace. Je to opět vržení dle rozsedliny od J. konce Roveňska přes 

 Radvanovice k obci Chlomku u Turnova. Dislokační rozsedlina na- 

 značena je řadou důlu ve jmenovaném směru (r. na obr. 65., r. na 

 obr. 71.). Vrstvy po SV. straně rozsedliny jsou výše vrženy proti 

 souhlasným na straně druhé. Po JZ. straně je sklon vrstev celkem 

 JZ., po druhé JJZ. Mezi Sokolem, Rotštýnem a Rohlinami je značný 

 sklon vrstev k ZJZ. Pásmo X. končí se v Roveňském tarasu od Eo- 

 veňska přes Rotštýn až na Vranov. Spodní část náleží vyšším vrstvám 

 pásma IX. Tento Roveňský taras je, jak známo, JZ. stranou Krko- 

 nošské dislokace se sklonem vrstev celkem ku JZ. {r. na obr. 65. a 

 34i). Na obr. 69. máme znázorněnou dislokaci v podobě vržení 

 u obce Jenšovic (r.). Dislokační rozsedlina má směr od SV. k JZ. a 



