154 



XVII. Čeněk Zahálka : 



míří Oujezdskýui údolím (obr. 68. r.) do Jizerského důlu v Mohelnici 

 (obr. 54. a 67.). Možná, že je tedy pokračováním Mohelnické dislo- 

 kace. Po Z. strano dislokační rozsedliny jsou vrstvy výše vrženy než 

 po V. Přichází tu nejvyšší poloha pásma ÍX. (souvr. IXď.) u Jenšo- 

 vického kostela ve styk se souvrstvím Xcß. mezi Jenšovickým ko- 

 stelem a Malým Eohozcem. Turnovské skály mají ješté více dislokac. 

 Nemel jsem tolik času, abych je byl mohl ohledati podrobně (viz 

 str. 191.). Místní sklony a směry hlavních rozsedlin naměřili jsme 

 tyto. V Boru u Bořku byl sklon kvádrů 13-5° k Z., hlavní rozsedliny 

 od Z. k V. Na Skalce JV. od Blatec u Roveňska byl sklon kvádrů 

 12** až 15** k Z. V témž směru šly hlavní rozsedliny. V Rotštýně je 

 sklon kvádrů li** k JZ. Směr vrstev 21 h SZ. Směry hlavních roz- 

 sedlin 21 h 10*^ SZ. a 4 A 10° SV. Místní sklon je ovšem větší než 

 sklon celkový. 



Studiem příčných profilů Jizerského údolí vychází na jevo, že 

 je to údolí dislokační. Obrazce 67., 68., 69. vykazují dislokační roz- 

 sedlinu s vržením, které jde prostředkem úvalu mezi Káčovem a 

 Mužskou Hůrou (obr. 67. r.), odtud směrem SV. dále mezi Příšovice 

 a Mokrý (obr. 68. r.), pokračuje však v témž směru přes Turnov pod 

 Hrubý Rohozec (obr. 69. r.). Na proíilu obr. 66. v Bezděčíně u Ml. 

 Boleslavi vidíme též vržení. Dislokační rozsedlina jde od BezdéČína 

 (r.) k východnímu okraji Mladé Boleslavi, tedy od JZ. k SV. 



Vrstvy po Z. straně rozsedliny jsou výše vrženy než po straně 

 V. Jeví se tu týž úkaz jako v předchozí Jizerské dislokaci. Možná, 

 že je pokračováním jejím. Jizerským údolím procházejí tudíž dislokace 

 dvojího druhu: podélné a příčné. Prvé sledují běh řeky Jizery (údolí) 

 a mají směr od JZ. k S V., druhé jdou ku předešlým kolmo, od JV. 

 k SZ. a protínají údolí Jizery napříč. 



Orografie. 



Popsané stratigrafické a geotektonické poměry krajiny, v níž 

 rozloženo je pásmo X., vysvětlují příčin}-, dadoucí vznik tvaru po- 

 vrchu zemského ve východním Pojizeří. 



Po ukončení periody křídové v Čechách byl povrch zemský, 

 tvořený souvrstvím Xd., v našem Pojizeří rovinatý, ku bývalým bře- 

 hům mořským mírně se zdvihav. Když se vlévala za doby pásma X. 

 reka Jizera ve Vranově do moře, pohyboval se hlavní proud vodstva 

 jejího prostředkem příslušné delty mořské od Vranova přes Hrubou 



