Pásmo X. křídového útvaru V Pojizerí. I75 



Vymezivše v okolí oašeho památného Ripu soustavu desíti pásem 

 v časovém pořádku za sebou jdoucích a sledovavše je nepřetržité 

 v celém onom kraji, konstatovali jsme všude týž mathematický ])o- 

 řádek jejich. Po celou tu dobu našeho studia nechybělo nám nikde 

 uprostřed naší soustavy vrstevné některé pásmo, ani se nevyklíiiilo, 

 nýbrž zcela přirozeně přecházelo z jednoho okresu do druhého a jen 

 při břehu bývalého zálivu zakončilo se jedno po druhém. Český liman 

 a pak jeho nástupce záliv mořský z doby křídové trval skoro ne- 

 přetržitě v onom prostranství, jak se naznačuje na geologických 

 mapách království Českého až do doby pásma III. Proto na celém 

 tomto prostranství osazena je trojice pásem L, II. a III. Na sklonku 

 doby pásma III. vynořuje se však jižní část mořského dna nad hla- 

 dinu, v pruhu sahajícím až blízko po jižní stranu Oharky u Postoloprt 

 a Loun, přes Peruc a Vel vary ku Brandýsu a Poděbradům. O tento 

 vynořený pruh, jenž místy až čtvrtinu šířky celého zálivu zaujímal, 

 zúžil se náš český záliv. V pozůstalé části usazovala se na předešlá 

 pásma nepřetržité všecka ostatní pásma od IV. až po X. 



Když jsme se naučili znáti větší díl námi prozkoumaného te- 

 rainu a odkrývali změny faciové ve všech jednotlivých pásmech jeho, 

 nabyli jsme teprve představu o poloze a rozsáhlosti jednotlivých 

 oblastí faciových v bývalém zálivu mořském. S překvapením jsme 

 shledali, že nápadně různé oblasti íaciové položeny jsou v oněch 

 místech, kde bud vtékají dnes hlavní české řeky do území křídového 

 aneb kde jiné vtékaly, ale dnes již následkem změny geotektonických 

 poměrů neexistují. Tu teprve přišli jsme na myšlenku o někdejší exi- 

 stenci křídových řek a potoků českých, jako na př. křídové Oharky, 

 Jizery a j. Veliká různost geologického terainu, z nichž tyto řeky 

 přicházely, měla veliký vliv na různost nánosu usazeného v příslušné 

 deltě mořské.''^) Těmito výsledky počínají se naše výzkumy zají- 

 mavým způsobem osvětlovati, jak jsme již ukázali v pojednání o pásmu X. 

 v Pojizerí a předeslali při pásmu IX. 



Náš náhled, že okolí Éipu se hodí jako vzor pro rozdělení na- 

 šeho útvaru a jako východiště pro výzkum, potvrzuje se i v Pojizerí. 

 Také zde jsou okresy, kde dvě neb i více pásem (u Nových Benátek 

 dokonce i šest pásem) činilo by při počátečném výzkumu dojem jedi- 

 ného pásma. 



^^) Jak známo, rozeznávají se pří ústí řek do moře usazeniny dvojí delty. 

 Jedna — sladkovodní — může býti před vtokem do more, druhá — mořská — 

 v moři samém. O té poslední je zde řeč. 



