XXIII. 



o kvalitativném dokazování volně vázaných skupin 

 methylenových. 



Podávají Emil Votoček a Vítězslav Veselý. 



Předloženo v sezení dne 7. července 1905. 



Již před léty pozorovali jsme,^) že karbazol kondensuje se v roz- 

 toku ledové kyseliny octové nadmíru snadno s formal dehy dera, přidá-Ii 

 se k směsi obou látek stopa dýmavé kyseliny solné, případně kon- 

 centrované kyseliny sírové. Vzniklý bílý nebo namodralý produkt vy- 

 značuje se svou velikou nerozpustností v obvykle užívaných rozpusti- 

 dlech. Později shledali jsme, že též některé sloučeniny methylenové 

 s karbazolem reakci tu snadno poskytují. To přivedlo nás na myšlénku 

 užiti reakce této k dokazování takových skupin methylenových, jež 

 volně jsouce vázány snadno ve spůsobě formaldehydu molekulu 

 opouštějí. 



ToLLENs, Weber a Clowes (Lieb. Ann. 299, SIS; B.B 52, 2841) 

 použili svého času k témuž účelu íioroglucinu, jenž zahříván s methy- 

 lenderivaty z řady cukrů za přítomnosti kyseliny solné nebo sírové 

 poskytoval těžko rozpustný floroglucid formaldehydu Lobry de Bruyn 

 A. VAN Eckenstein (Rec. Pays Bas 21, 314) nalezli, že v některých 

 případech jest výhodnější užiti resorcinu, na pr. u kyseliny methylen - 

 cukrové a methylenvinné. Žádné z těch method nebylo však užito pro 

 určení skupin methylenových v látkách řady aromatické, aniž v látkách, 

 kde skupiny methylenové vázány jsou na dusík. Abychom se přesvěd- 

 čili o tom, že reakce naší s karbazolem dá se použiti všeobecně, 



'j Rozpravy České Akademie r. V., 22. „O derivátecli karbazolu". 



