XXIV. 



o novém rhamiiosidu z ipomoea turpethum. 



Podávají Emil Votoček a Jar. Kästner v Praze. 



Předloženo v sezení 7. července 190.5. 



Radu let již zabýváme se v laboratoři naší studiem přirozených 

 glykosidů, věnujíce pozornost svou jmenovitě jich cukerným složkám, 

 ježto právě výzkum těchto byl poměrně zanedbáván. Pracemi těmi 

 má býti fysiologùm rostlinným podán materiál fakt, na jehož základě 

 by jim možno bylo vyložiti, jaký glykosidy mají úkol v organismu 

 rostlinném. Chceme dále výzkumy těmi přispěti k rozřešení jednoho 

 z krásných problémů fytochemie, seznání souvislosti mezi chemickými 

 a morfologickými vlastnostmi rostlin. 



Ve familii konvolvulaceí prostudovány dosud 'cukry příbuzných 

 glykosidů konvolvulinu*) (z ipomoea purga), jalapinu**) (z ja- 

 lapa orizabensis) a skammoninu *"*"■*) (z convolvulus scammonia) i shle- 

 dáno, že ve všech vyskytuje se methyl pentosa rhodeosa (vedle jiných 

 cukrů, na př. glukosy, příp. i isorhodeosy). Abychom seznali, jeví-li 

 se v ohledu tom nějaká pravidelnost, postoupili jsme ke studiu glyko- 

 sidů z příbuzné rostliny ipomoea turpethum. 



Kořen rostliny té nachází se dosud v obchodě jakožto droga 

 „radix turpethi" a byl ještě v polovici století předešlého officinelním ; 

 sloužil jakožto projímadlo, nyní vyšel takřka z užívání. Svého času 



*) E. Votoček: O cukerných složkách konvolvulinu, solaninu a jiných glyko- 

 sidů. (Věstník této Společnosti 1898 a násl.) 



**) E. VoTočF.K a R. Vondráček: O cukerných složkách jalapinu. (Rozpravy 

 české Akademie 1902.) 



***) E. Votoček a R. Vondráček: O' cukerných složkách solaninu, skam- 

 moninu a jiných glykosidů. (Rozpravy české Akademie 1905.) 



