XXVI. 



Použití ponorného refraktometni v analysi potravin. 



Podávají doc. Jos. Hanuš a Karel Choceňský. 

 Předloženo v sezení due 7. července 1905. 



I. Stanovení koffeiiiu. 



Na pátém mezinárodním kongressu pro použitou chemii professer 

 H. Matthes v prvé sekci dne 5. července přednášel^) „O refrakto- 

 metricko- analytických určovacích methodách'' . Výsledky zkoušek kona- 

 ných s novým refraktometrem ponorným firmy C. Zeiss v Jene shrnul 

 v těchto větách: ^^Nehe ještě pronésti konečného úsudku o ceně re- 

 fraktometrie v kvantitativné analysi. Bude nutno podniknouti ještě 

 m)ioho práce a příslušných zkoušek. Tolik dá se ale se vší určitostí 

 říci, že ponorný refraktometr koná zcela výborné služby na přikl. při 

 kontrolování normálních roztoků. Nejvýtečnějších služeb muže však po- 

 norný refraktometr prokázati při zkoušení čistoty chemických sloučenin, 

 na př. důležitých reagencií. Také v tovární praxí může býti v tomto 

 směru ponorného refraktonietru velmi dobře užito.^^ 



Z dosavadních zdařilých pokusů, použití refraktometrie stujtež 

 zde dále. B. Wagner-) sestavil na základe četných pozorování tabulky 

 pro určování látek: chloridu sodnatého (O — 207o roztoky), bromidu 

 sodnatého (O — 20°/o), jodidu soduatého (0 — 20%), chloridu draselna- 

 tého (O — 257o), bromidu draselnatého (O — 207o\ jodidu draselnatého 



') Zpráv Kongressu svazek I. str. 298 — 309 nebo Zeitschrift für analytische 

 Chemie roc. 43. str. 73—84. 



-) „lieber quantitative Bestimmungen wässeriger Lösungen mit dem Zeiss'- 

 schen Eintauchrefraktometer. Sondershausen 1903. Práce podniknuta na popud 

 prof. Matthesa. 



1 



