o Dephridiich Xerobdelly Lecomtei v. Frauanfeld. 29 



váním. Ježto jsou přítomny pouze na straně dorsální a na bocích, 

 kdežto na straně břišní takových nestává, jest velmi pravdépodobno, 

 že sekret této žlázy C umožňuje zvířeti pohyb zvlhčováním substrátu. 



Srovnání s literaturou a důsledky. 



Literatura, týkající se primo nephridií Xerobdelly, omezuje se 

 pouze na stručné zmínky ve třech pracích Bolsiových a sice 1894. 

 v práci o sphiucteru nephridií pijavčích, zmiňuje se stručně též 

 o apparátu tom u Xerobdelly a téhož roku zmiňuje se o prvním a 

 posledním páru nephridií v předběžném oznámení práce, již uveřejnil 

 rok na to 1895. o tomto thematu. Jeho výklad, pokud přiléhá k mému 

 thematu, shledal jsem co úplně shodný se svým pozorováním. Zbývá 

 pouze, abych výsledky své srovnal s pozorováními, učiněnými u ostat- 

 ních Gnathobdellid i všech Hirudineí. 



Co se tkne části žlaznaté, nacházíme v literatuře řadu popisů, 

 podobných útvarů u Hirudo, Aulostomum, Haemopis. Pomíjeje pře- 

 dešlé autory, jichž pozorování nebyla veskrze správná, uvádím prv- 

 ního BouRNE, který ve svých pracích 1880. a 1882. a pak hlavně 

 1884. probírá detailně nephridium, {Hirudo medicinalis.) Tentýž habitus 

 skorém, jaký kreslí na průřezu ,, principal lobe*^ shledal jsem též u 

 Xerobdelly. Podobného cosi shledáváme u Sghultze (1883). Já však míním, 

 hlavní zřetel vzíti k pracím Bolsiovým (1889, 1892) — co se histologi- 

 ckých detailů týče. Nárys průřezu žlaznatou částí nephridia Hirudo medi- 

 cinalis jak ho Bolsius podává, liší se podstatné od onoho Bourneova. 

 BwüRNE kreslí kolem vývodního kanálu jedinou řadu buněk žlaznatých 

 perforovaných jemnými kanálky, kdežto Bolsius tam shledal 2 vrstvy, 

 někdy i 3. V té věci neukazuje Xerobdella naprostou shodu s Hirudo. 

 Za to v cytologických detailech není mezi oběma rozdílu. Termin 

 I „canaux laterales" přejal jsem z terminologie Bolsiovy. Avšak nemohu 

 bezpečně říci, zda tyto kanálky tvoří spolu anastomosy, jako „canaux 

 laterales en treillis"; „ramification terminales" tvoří zde právě tak, 

 jako shledal Bolsius „origines des canaux laterales". Co se tkne uspo- 

 řádání buněk v této Části byla by snad větší shoda nephridia tuto 

 popisovaného s oním, které popisuje Bolsius pro Aulostomum Gulo. 

 Tato pijavka má v nephridiích jenom jedinou vrstvu žlaznatých buněk 

 kolem kanálu vývodního. — O spojení kanálků laterálních a vývodních 

 jsou pro Hirudo a Aulostomum dvě různá mínění. U Hirudo ne- 

 mohl BouRNE 1882 přímého spojení nalézti a tu Lang (1882) pro- 

 náší tvrzení, že spojení děje se laterálně. Leč toto mínění vyvrátil. 



