Fysikálně-chemické studie o miniu. 



13 



tímto jednoduchým způsobem měněna. Abychom ji mohli měřiti, spo- 

 jeno s byrettou Hempelovou a tou měrou, jakou plyn do ní se tlačil, 

 tou měrou snižována vyrovnávací nádobka, současně druhý pozoro- 

 vatel měřil čas. 



a) kyslík procházel trubicí po 2 hodiny takovou 

 rychlostí, že vytlačeno bylo z gazometru 80 cc 

 při 17° C a 747 mm ve 2 minutách 21 vte- 

 řinách a získán produkt, který obsahuje . . . 14,57o ^^3^4 

 h) Totéž 80 cc za 9 minut a 51 vteřin skytá pre- 

 parát, který obsahuje 14,57" 



c) 80 cc za 21 minut a 40 vteřin ...... 13,97o „ 



d) 80 cc za 48 minut 13,57o „ 



Roura před pokusem byla vždy kyslíkem předem naplněna. 



300 360 HZO 



Obr. 6. 



Z Čísel vidno, že pokud neklesne množství kyslíku pod ono 

 potřebné ku reakci, že jakýkoliv nadbytek nemá vlivu. Při velice 

 prudkém pohybu kyslíku v rouře reakční byly výsledky nižší, čehož 

 příčinu nutno hledati v té okolnosti, že plyn nebyl dostatečně před- 

 hříván, procházeje příliš rychle rourou předhřívací. 



Vliv teploty na reakci. 



Zmínil jsem se již v úvodu o tom, jaké nesrovnalosti panují 

 o tomto bodě v literatuře. Sledován zde vliv teploty postupně od 

 teplot nejnižších, které bylo možno ještě v peci udržet na konstantní 

 výši až do 550'' C. V dalším oddílu práce budu moci promluviti 

 o účinku nad tuto teplotu a jsem v tom směru zaměstnán. 



Zachovány obvyklé podmínky a sice: 



Doba 3hodinová pracovní, 



Množství as 3,7 gr kysličníku olovnatého ch. č.. 



Otáčení trubice stejnoměrné v 1 minuté 75kráte. 



