6 XVÎl. Hanuš Mayer : 



filtroval kolloidalní roztok skrze kollodiovou blánu. Ačkoliv filtr za- 

 chytil patrné množství Kolloidalnícli částic, zůstala přece elektrická 

 vodivost filtrátu táž jako byla dříve. Z toho dovozuje Malfitano, že 

 kolloidalní částice nemají podílu na elektrické vodivosti. Naproti 

 tomu soudí J. DucLAux,^^) jenž pokračoval v pokusech Malfitano- 

 vÝCH, že sice vodivost jest částečně podmíněna znečisťujícími elektro- 

 lyty, že však přece, třebas nepatrnou část, dlužno připsati kolloidal- 

 ním částečkám, neboť obdržel rozdíly vodivosti mezi kolloidalním roz- 

 tokem a filtrátem zbylým po filtrování kollodiem. Pro kolloidalní roz- 

 tok hydroxydu železitého obdržel ku příkladu specifickou vodivost 



— 6/ cm 

 200 . 10 



ohm 



Elektrolytická vodivost kolloidalních roztoků je tedy pochybná, 

 přisoudíme-li však partikulím kolloidu náboj, jest vodivost konvekční, 

 jakmile nastane kataforesa, nespornou, a závislou na všech poměrech 

 určujících velikost a znamení náboje, t. j. na rozpustidle i fasi dis- 

 persní, 



5. O koagulaci koUoidů v souvislosti s elektrickými úkazy 



dříve uvedenými. 



Probéřeme-li experimentální výsledky o koagulaci kolloidalních 

 roztoků, objeví se jistá znamení, ukazující na souvislost tohoto úkazu 

 s dříve uvedenými elektrickými vlastnostmi kolloidalních částic. 



Bylo vzpomenuto, že přidání elektrolytu způsobuje u některých 

 kolloidalních roztoků (suspensí) jich srážení, mimo to se ukázalo, že 

 mohutnost tohoto srážení roste se stupněm dissociace. Pohyb částe- 

 ček (při suspensích a kolloidech) v proudovém spádu svědčí o exi- 

 stenci potenciálně différence, t. j. o rozdílném náboji částeček a 

 ústředí. 



W. B. Hardy^*) ukázal, že přidáním některých elektrolytů mění se 

 při kataforesi smér pohybu a tedy i potencialný rozdíl proti ústředí, tak 

 ku příkladu pohybuje se bílek v alkalickém roztoku při kataforesi 

 k anodé, v kyselém roztoku nastává pohyb ke kathodě; nutno tedy 

 za to míti, že částice mají v alkalickém roztoku náboj negativní, 

 v kyselém positivní, kapalina pak obsahuje vždy náboj opačného zna- 

 mení. V neutrálních roztocích není mezi kapalinou (vodou) a částeč- 



'■'•') J. DucLAüx, Comptes rendus. 140, pg. 1468, 1905. 

 '") Z. f. phys. Chemie. 33, pg. 385, 1900. 



