o nové méthode měření účinku světla na chromovanou želatinu. 9 



vrchu (povrchová a elektrická energie), jež za obvyklých poměrů, 

 t. j. při nepatrném poměrně povrchu mizí a mohou býti zanedbány. 



Pomocí Nernstova principu, ^^) dle něhož má každý ion, zrovna 

 jako každá molekula určitý poměrný koefficient, v němž se dělí do 

 dvou fasí, vysvětluje Bredig i převládající vliv kationtu při negativné 

 nabitých a aniontu při positivně nabitých kolloidech. Jsou-li totiž 

 Nernstovy poměrné koefficienty pro oba ionty nějakého elektrolytu 

 rozdílný, pak působí rozdíl tento na vzájemné povrchové napjetí 

 i potencialný rozdíl obou ústředí tím, že ta fase, v níž jest kation 

 rozpustnější než anion, nabíjí se následkem převahy kationtu posi 

 tivně. Byla-li fase již dříve nabita positivně, zvětší se náboj, byla-li 

 negativně, zmenší se, následkem čehož musí se i vzájemné povrchové 

 napjetí obou fasí bud umenšiti aneb zvětšiti. Princip tento vysvětluje 

 jasně převládající působení kationtu na negativně nabité kolloidy, a 

 vliv aniontů na positivně nabité kolloidy. 



S uvedenými úvahami o zjevu koagulace jsou i Perrinovy^*^) 

 experimentální výsledky a theoretické konkluse v dobrém souhlasu. 

 Perrin došel theorií svou k závěru, že povrchové napjetí samo pů- 

 sobí k splynutí částic, toto působení jest však paralysováno silami 

 elektrickými. Jest tedy faktorem rozhodujícím o stabilité kolloidalních 

 roztoků právě existující potencialná différence mezi částečkami a ka- 

 palinou. Perrin označuje ji proto jako „moment stálosti" u kolloi- 

 dalních roztoků. Zmizí-li potencialný rozdíl, t. j. dosáhne-li se iso- 

 elektrického stavu, způsobuje povrchové napjetí, že nastane koa- 

 gulace. 



Po předeslání těchto theoretických úvah o koagulaci budiž při- 

 stoupeno k bližšímu pojednání o provedených měřeních a k probrání 

 jich výsledků. 



II. 



I. Uspořádání měření. 



Orientačními pokusy bylo zjištěno, ze galvanický odpor neosvět- 

 lené vrstvy chromované želatiny je řádu 10^ SI při desce rozměru 

 6 X 9 cm (při přívodních elektrodách na kratších stranách) a že zá- 

 visí silně od vlhkosti atmosféry a temperatury. O vlivu těchto čini- 



3) Z. f. phys. Chemie. 9, pg. 139, 1892. 13, pg. 531, 1894. 

 ") J. Perrin, Journ. d. Chim. Phys. 3, pg. 50, 1905. 



