Podélná kopulace chromosomii jakožto podklad pro analysi jádra buněčného. 19 



vřeténka. Na polovinu každé dyady inseruje se tažné vlákno vřeténka, 

 avšak ještě v metafasi rozdělí se opět chromosomy podélné, čímž se 

 zdá, jakoby vznikaly t. zv. tetrády. Po skončení prvého dělení zra- 

 cího opětuje se štěpeni podélné dceřinných elementů, tedy normální 

 rozdělení chromosoraů. Není zkrátka příčného dělení chromosomů 

 ani v prvém ani v druhém dělení zračím, jak dokazuje Ottè. Obojí 

 děje se dle téhož plánu, jak jsem ukázal v „Neue Untersuchungen", 

 což však není předmětem tohoto pojednání. 



Úkolem přítomné práce jest přispěti k analyse jádra buněčného, 

 o němž jsem dříve již dokázal, že jedině a pouze vzniká z chromo- 

 somů. Kterak se tyto k dalším úkonům differencují a kterak se pro 

 příští generace jich hmoty upravují, přispěla podstatně přítomná po- 

 zorování. 



V „Neue Untersuchungen" označil jsem generaci buněčnou, 

 která následuje po spermatogoiích, jako samostatnou, názvem syn- 

 aptocytů, jež se ve stejných tvarech i velikostech objevují v muž- 

 ských i ženských gonádách. Zpravidla se označuje toto stadium v li- 

 teratuře jako „oocyty" a „spermatocyty" I. řádu. Již však shoda ve 

 velikostech, tvarech a stejné úpravě chromatické hmoty ukazuje, že 

 není rozdílu ani v ženských ani v mužských elementech a že je nutno 

 uváděti je pod jedním společným názvem. Označení této generace bu- 

 něčné názvem „synaptocytů" má však ještě jiný, morfologický důvod, 

 ten totiž, že chromosomy synaptocytů jsou jiné než v genech (sper- 

 mato- a oogoniích) a že snoubením jich po párech nastává v nich 

 číselná redukce chromosomů. Jde tak na jevo z následujícího: 



Chromosomy v gonech jeví achromatickou osu a na povrchu jeví 

 spiiálně otočené vlákno chromatické. Toto sestává ze základní hmoty, 

 v níž uložena jsou práškovitá zrnéčka chromatická. Z toho důvodu 

 spirála tato jeví se intensivně zbarvenou a mnohdy ostře konturova- 

 nou. Všechny generace gonů vyznačují se přítomností takto uprave- 

 ných chromosomů. 



V poslední generaci gonů resorbuje se osa achroraatická, spirála 

 chromatická uvolněná prodělá stadium jemného vlákenka, kteréž po- 

 stupem růstu a zrůznění stává se základem nového chromosomů, tím 

 že se základní hmota spirály stává opět osou achromatickou, zrnka 

 chromatická či chromioly soustředí se v segmenty či chromomery, jež 

 tím zřetelněji vystupují, čím více zduřuje a se prodlužuje achroma- 

 tická osa. 



