o betainu v Chenopodiaceích. 5 



budoval svůj umělý systém, který ovšem neuiohl ani přibližně odpo- 

 vídati přirozeným vztahům příbuzenským. I pozdější systematikové 

 velkého slohu, kteří dali základ soustavám přirozeným, považovali 

 znaky květní za nejdůležitější, kdežto znakům ostatním přiznávali 

 význam jen podřízený. Moderní systematika zdůraznila však myšlenku, 

 že žádný znak sám o sobě není absolutně více cenný anebo méně 

 cenný a že znaky, jimž připadá v určitém příbuzenstvu jen význam 

 podřízený (znaky druhové aneb ještě nižších jednotek systematických) 

 mohou býti v jiném příbuzenstvu znaky rodovými aneb i znaky celých 

 čeledí. Toto všestranné a nepředpojaté nazírání na hodnotu znaků pro 

 systematiku přineslo mnoho dobrého a přispělo nemálo k vyjasnění 

 některých vztahů příbuzenských. O žádném znaku, byt by se nám zdál 

 sebe malichernější, nesmíme a priori tvrditi, že jest bezvýznamný ; 

 tak někdy znaky vegetativní mohou býti stálejší a důležitější než 

 znaky květní, jak na četných příkladech ukázal K. Fritsch. ■*) Někdy 

 i znaky chemické jsou velice důležitý pro systematiku, což po- 

 tvrdilo zvláště novější studium v oboru rostlinné chemie. Vidíme tu 

 že někdy celé čeledi jsou charakterisovány přítomností určité látky 

 chemické, jindy opět jen jednotlivé rody a druhy. Ba známe i odrůdy 

 rostlinné, které se vyznačují určitým složením chemickým. V té pří- 

 čině jsou zvláště důležitý spisy francouzského badatele Auma>^da Gau- 

 TiERA, který zastává v řadě spisů ^) názor, že všechny druhy a formy 

 jsou charakterisovány protoplasmou chemicky specificky rozdílnou a 

 že variace a tvoření nových druhů jest podmíněno přeměnou moleku- 

 lární stavby protoplasmy. 



O vztazích rostlinné chemie a systematiky víme dnes sice již mnoho, 

 avšak jest tu ještě tolik nerozřešených otázek, že další studium v tomto 

 oboru jest nezbytné, mají-li se naše vědomosti o systému rostlin i po 

 této stránce prohloubiti. Některé pěkné myšlenky obsaženy jsou v po- 

 jednání L. RosENTHALEUA „Über Beziehungen zwischen Pflanzenchemie 

 und Systematik";^') autor ten však zabíhá příliš daleko, přeceííuje 

 význam chemie na úkor znaků jiných. Praví-li Rusenthaler, že chemik 

 jest ve výhodě, ježto dle přítomnosti colchicinu může v každém pří- 

 padě zjistiti druh Colchicum aufumnale, kdežto botanik potřebuje prý 

 bezpodmínečně (!) i jiné části této rostliny k bezpečnému určení, jest 



"*) K. Fritsch v Mitteil. JSÍaturwiss. Ver. f. Steiermark, 1908. 



^) A. Gautier, Sur le mécanisme de la variatiou des êtres vivants, Paris 

 1886. — Mécanisme intime de la variation des races, 1897. — Les mécanismes 

 de l'hybridation et la production des races, 1901. 



«) V Beih. z. Bot. Centralbl. Bd. XXI. str. 30i a násl. (1907). 



