ß^'^Vzorek 





obsahoval % 



Čís. 1. 



"^■'"^2Ö 



0,0014 



■'^ sh 



0,00124 



'\:'Sn 







ÂS 







Ag 



0,00015 



Cu 



a,00092 



Bi 



0,10746 



Fe 



0,00114 



Ni 



0,00017: 



Zn 



0,00088 



Cd 







Cis. 3. Cis. 4. 



Čís. 5. 



Cis. 6. 



0,0117 0,0007 



0,0052 



0,0012 



0,00095 



0,0022 



0,001026 



. 0,00314 























aeurčeno 0,0001 











XXIV. Jaroslav Milbauer : 



ČÍS. 2. 

 0,00082 

 0,000963 

 O 

 O 

 neurčeno 



0,00088 0,00208 0,00052 0,00035 0,00016 

 0,07716 0,0562 0,0185 0,00124 0,000106 

 0,00148 0,0305 0,003 0,00851 0,00539 

 0,000252 



0,0005 0,00 128 0,00074 0,00045 0,000963 

 O O 0,00192 O O 



Vzorek sub 6 je původu německého. 



Shledal, že olova 1., 2. a 3. absolutně se nehodily k fabrikac 

 minia, obsahujíce mnoho vizmutu, ostatní však poskytly nádherný 

 preparát. Autor uznává při fabrikaci minia vizmut za nejnebezpečnější 

 nečistotu olova. 



Že technické minium nečistoty obsahuje, patrno je z práce R. 

 Fkühlinga [Zeit. f. angew. Chemie 1889, 68]. Obíral se analytikou 

 minia a našel v některých vzorcích až 257o látek cizích. 



Dle Sacheea [Chem. Ztg. 1908, 62] jsou obyčejné nečistoty minia : 

 PbSO^ BaSO^ FeMs Sb._0,^ Al^O^ 



SiOo CaO MgO NaOH Öl 



Zajímavo je též, že starší badatelé pozorovali, že některé látky 

 podporují vznik minia a sice již při obyčejné teplotě. 



Tak Schönbein [Journ. prakt. Chemie 74, 323, r. 1858] uvádí 

 že mimo světlo podporují vznik minia páry ammoniaku. 



Levol [Journ. Pharm, Ch. (3) 34, 358, r. 1858] našel příznivý 

 účinek alkali a vlhkosti. Obě práce týkají se vzniku minia za oby- 

 čejné teploty. 



Konečně zdálo by se ze zkušenosti tovární praxe, že kysličník 

 olovnatý, odpadající při výrobě dusánu, který všeobecně v továrnách 

 nazývají „nitrit" a rádi berou k přípravě minia, svým obsahem du- 

 sánu i snad dusičnanu, jako' nečistot, jež co positivní katalysatory 

 by fungovaly, skýtají tak pěkný preparát. 



Zde věnována pozornost látkám, které v technických preparátech 

 bývají obsaženy a zkoušeno, zda přítomny jako heterogeoní katalysa- 

 tory působí. Za obvyklých podmínek nalezeny následující poměrná 

 čísla, která pro krátkost uvádím v přehledu: 



