12 



XXIV. Jaroslav Milbauer; 



Dále nebylo možno jít, neboť nastalo silné naleptávání reakčnf 

 trubice a nebylo možno udržet nad 550° teplotu konstantní. Poslední 

 výsledek není středem několika pozozování. 



Dostáváme zde křivku, která nám vyznačuje, že rychlost vzniku 

 minia z uhličitanu jest mnohokráte větší, nežli z chemicky čistého 

 kysličníku olovnatého, neboť uhličitan olovnatý zprvu se rozloživ 

 skytá materiál neobyčejně jemný a kyprý, jehož reakční 'povrch jest 

 nepoměrně větší. Srovnáme-li tuto křivku s dříve obdrženou (viz 

 první díl teto práce), jest patrná analogie od 300—470°, kdy tvoří 

 se nižší kysličník hnědý a kdy nastává maximum, avšak dále při 



300 320 5^0 360 3Ô0 ^00 ^ZO ^■^O 'nbO H 80 500 510 S10 560 530 



kysličníku olovnatém rychlost mírně stoupala, kdežto zde klesá. Jest 

 patrno, že za teplotou 470° nastává již rozklad minia, reakce sic je 

 prudší, rychleji však směřuje k rovnovážnému stavu. Při původním 

 (v prvním oddílu i zde užívaném) chem. č. kysličníku olovnatém ne- 

 bylo tohoto rovnovážného stavu dostoupeno v době tří hodin rychlost 

 destrukční krystallinické hmoty i rychlost reakční byla stále větší 

 a proto účinek byl i nad 470° stoupající a docíleno tak zdánli 

 vóho maxima při 550°, aniž by rovnovážného stavu dřív, t. j. sku- 

 tečného maxima bylo dostoupeno, 



Z řešení tohoto vidíme, že optimální teplota pro vznik 

 minia leží při 470°C za obyčejného tlaku. 



Eonče tento oddíl práce musím se zmíniti ještě o významu při- 

 pojené barevné tabulky. Preparáty samy poskytují interes- 



