Vliv předčasného vyhasnutí jiskry na měření útlumu. 



25 



honásobné jiskřiště sestávalo ze šesti rovnoběžně v ebonitovém rá- 

 mečku upevněných válečků zinkových (průměru 11 cm) ve vzdále- 

 nosti 0*8 mm. Tvořilo se tedy za sebou 5 jisker po 0*8 mm. Nesym- 

 metrické jiskřiště utvořeno bylo z desky měděné jako pólu jednoho 

 a zakulaceného drátu (2 mm. v průměru) měděného jako pólu druhého. 



Při mnohonásobném jiskřišti jest křivka naměřená při větším 

 sekundárním útlumu opět normální. Odečteme-li od střední hodnoty 

 útlumu z ní vycházejícího 00465 přidaný útlum 0-0186, zbývá na sku- 

 tečný útlum pro křivku o malém útlumu sekundárním 00279, ve sku- 

 tečnosti vychází však střední hodnota 0-0386 t. j. o 39% větší. 



Při nesymmetrickém jiskřišti ani křivka pro zvětšený sekundami 

 útlum není normální, což znamená, že jiskra vyhasíná velmi brzy, 

 což potvrzuje se i velikou deformací křivky pro malý sekundární 

 útlum. (Kdybychom předpokládali srovnáním s tab. I., že střední útlum 

 druhé křivky je ještě o 8°| větší než pravý, t. j. že správná hodnota 

 je 0-0464. pak odečtením přidaného útlumu 00234 zbývá pro útlum 

 prvé res onanční křivky 0*0230, kdežto křivka dává 0"0336 což jest 

 hodnota o 46% větší.) 



Mfr 



/y///\ i in 



Tli 1 M 



Dělíme-li procentualnou odchylku hodnoty pravé a naměřené 

 číslem 4*7, dostaneme (viz str. 10.) procentuální hodnotu poten- 

 ciálové amplitudy, při níž jiskra vyhasíná. Tím obdržíme, že jiskra 

 vyhasne, když potenciálová amplituda klesne: 

 při jednoduché jiskře 30 mm dlouhé na 3-4% (dle tab. II.) 

 1-1 „ ■ . 6-6% ( „ „ IV.) 



mnohonásobné 5X0'8 

 nesymmetrické 5-0 



6-6% 



8-3% ( 

 9 8% ( 



VII.) 

 VIII.) 



