Vývoj blanitého labyrintu ryb kostnatých. 5 



chodby zadní vertikální, a společný základ pro obě druhé chodby 

 (jinak Krause u ssavců !), které se teprve později rozlišují. 



Pochody, jimiž mění se původně jednoduchý vak sluchový v slo- 

 žité bludiště, nastávají u salmonidů poměrně pozdě.*) U embryí 54 

 dny starých (délka 6 mm) nelze dosud velkých změn pozorovati. Vak 

 sluchový prodělal od svého uzavření clo této doby rozmanité, celkem 

 však nepodstatné změny svého přibližně sférického tvaru, lumen jeho 

 nabylo značných rozměrů, při čemž jeho stěny valně se ztenčily. Je- 

 nom jejich ventrální partie zůstala stejnoměrně vysokou — z této 

 vznikají později makuly a cristy akustické. — Pozorujeme-li příčné 

 řezy embryem o jeden nebo dva dny starším, shledáme, že vak pro- 

 táhl se značně ve směru dorsoventrálním, čímž nabyl podoby hruško- 

 vité a vtlačil se těsně mezi ektoderm a centrální nervovou soustavu 

 (ob. 1). Přímým následkem tohoto pochodu jest, že veliká část jeho 

 laterální i mediální stěny nestýká se vůbec s buňkami mesenchymo- 

 vými, nýbrž s útvary nahoře jmenovanými. 



V místech, kde orgán přiléhá k ektodermu, počíná se u stadií 

 nejblíže starších objevovati hmota basální. 



Prvé stopy skutečného vchlipování nalezl jsem u embryí 58 dne 

 (délka až 7 mm). V proximální prvé třetině sluchového vaku obje- 

 vuje se mělké prohnutí laterální stěny dovnitř, a sice té její části, 

 kterou přiléhá těsně k ektodermu. 



Podobné, ale ještě nepatrnější prohnutí pozorujeme též v zadní 

 třetině orgánu. Toto vchlípení považuji za proces čistě aktivní, ni- 

 koli vynucený hromaděním se nějaké hmoty okolní, jak domníval se 

 Vogt ; basální hmoty dosud pozorovati nelze. Noorden o tomto pro- 

 cesu specielně se nevyjadřuje, ale z jeho popisu lze souditi, že i on 

 měl za to, že „Basalmasse" vtlačuje epithel vaku sluchového dovnitř. 

 Též Krause píše v podobném smyslu. Nepochybně nedostatek 

 prvých stadií vchlipování a pohled na praeparáty, na nichž basální 

 hmota jest již značně vyvinuta, svádí k těmto názorům. 



Prvé stopy basální hmoty pozoroval jsem u embryí 59 dní sta- 

 rých. Již v tomto stadiu počíná někdy děliti se ventrální stěna vaku 

 v část dolejší mediální, která připadne na sacculus, a hořejší laterální, 

 připadající na utriculus. 



*) Z udání různých autorů (Goronovič, Raul Rückhard a j.) vyplývá, že 

 vývoj u jednoho a téhož druhu [Salmo farió) postupuje rychlostí nestejnou. Em- 

 brya, která jsem letošního roku pozoroval, vyvíjela se značně rychleji než loňská 

 za stejných okolností vnějších. 



