6 VI. Dr. Jaromír Wenig: 



Prostor mezi ektodermem a dosud mělce vchlípeuou stěnou 

 vaku sluchového počíná se plniti žlutavou, průsvitnou hmotou, které 

 u starších stadií rychle přibývá. Noorden považoval tuto hmotu za 

 vyloučeninu buněk sluchového vaku, Krause však má za to, že jest 

 spíše produktem okolních buněk mesenchymových. Byl jsem po dlou- 

 hou dobu téhož mínění jako Noorden, ježto hmota basální počíná se 

 po prvé objevovati v místech, kde orgán sluchový přiléhá těsně k ek- 

 todermu, byl jsem však panem prof. drem Mrázkem upozorněn, že 

 jde zde o hmotu základní, o hmotu původu mesenchymového. — 

 Hmota ta hromadí se v místech, kde vzniká prázdný prostor násled- 

 kem vchlipování se stěn alveu. Noorden i Fleissig srovnávají ba- 

 sální hmotu s onou hmotou, která tvoří se při vývoji ocasu larev 

 amfibií (Hensen). 



Basální hmota jeví vždy určitou strukturu, jest ve všech svých 

 částech jakoby rozprýskána a mírně zvlněna; tato struktura jest 

 zvláště zřetelná, dokud basální hmota není prostoupena mesenchymo- 

 vými buňkami. Rovnoběžné zvrstvení hmoty nikdy jsem nezpozoroval. 

 — Barviva na ni téměř nepůsobí, jak souhlasně autoři udávají. 

 Shledal jsem, že červeň Congo barví ji dosti rychle, skoro cihlově 

 červeně ; slabou barvitelnost Bismarkovou hnědí konstatoval Noorden, 

 jiná barviva však nepůsobila. Ježto Fleissig-oví podařilo se Bismar- 

 kovou hnědí zbarviti hmotu, vyplňující rýhy na labyrintu Platyda- 

 ctyla intensivně na hnědo, soudí týž, že identita její u ryb kostna- 

 tých a sauropsidů jest prokázána. 



Výklad i příslušný čtvrtý obrázek Noorden-ův o tomto prvém 

 objevení se basální hmoty, to jest o jejím rozsahu a tvaru tohoto, 

 není úplně jasný. 



Dle něho objevuje se hmota u Salmonidů v podobě trojcípého 

 „ztluštění". Z tohoto společného ztluštění vrůstají pak dle Noopdena 

 dovnitř alveu 3 výčnělky (Wülste), „immer auf den Breitseiten der 

 dreizipfeligen Figur." — Z těchto výčnělků jeden míří ku předu, 

 druhý vzad, třetí dolů. Skoro současně tvoří se proti těmto třem vý- 

 čnělkům jiné nové (Gegenwülste), a sice: dva z přední a zadní partie 

 mediální stěny vaku, třetí z jeho spodiny. Povstává tedy dle Noor- 

 dena šest zvláštních výčnělků, z nichž vždy dva rostou proti sobě, 

 stýkají se konečně, a po následující re sorpci epithelu na styčných 

 plochách splynou v jednolitou příčku (Balken), oddělující příslušnou 

 polokružnou chodbu. Jak se později ukáže, není výklad tento úplně 

 správným, ani co týče se povstávání výčnělků, ani co týče se resorpce 

 epithelu. 



