Vývoj blanitého labyrintu ryb kostnatých. 13 



kenhälften sind die Umgrenzungen der Balken noch mehr weniger 

 unregelmässig und eckig." — Shledal jsem však na svých sériích, že 

 zde nejde o resorpci buněk epithelových. Všudy, kde setkají se dvě 

 protilehlá vchlípení, nastává brzy násilné trhání se epithelu, který 

 uprostřed dosud dělí vzniklou příčku (ob. 5.). (Na to a s i vztahuje 

 se nahoře uvedený popis Noorden-ův). Za krátko basální hmota vy- 

 plňuje příčku v celé její délce. Na místě dřívější hranice, tedy asi 

 uprostřed příčky, jest epithel vždy mnohem vyšší než kdekoli jinde. 

 Ukazuje to ob. 6. Dle toho jest epithel uprostřed příčky zřejmě 

 dvojvrstevný, a povstalo zajisté ztluštění toto přiložením se buněk 

 epithelu dřívějších styčných ploch k normálnímu jednovrstevnému 

 epithelu stěny. Ztluštění toto možno pozorovati u všech mých stadií. 

 Nedochází tedy při tvoření se příček k resorpci epithelu, nýbrž jde 

 tu o proces čistě mechanický. 



Na základě právě uvedeného nemůže býti sporu o původu tak 

 zvané „Raphe" různých autorů. Tímto jménem označuje se úzký vy- 

 výšený val na konvexní stěně polokružných chodeb. Raphe pozoroval 

 Huschke již r. 1844, později též Hasse, který označil ji jako následek 

 srůstu vychlípenin alveu po odškrcení polokružných chodeb (dle théo- 

 rie RATHKE-ovy). U ryb. kostnatých v dospělém stavu není dle Has- 

 SE-ho tento útvar v obloucích vždy patrný.*) Noorden na ob. 16. 

 kreslí „Raphe" jako zvýšený epithel uprostřed příčky pro zadní ver- 

 tikální chodbu, leč z jeho výkladu o resorpci epithelu i vzniku 

 „Raphe" není jasno, proč epithel uprostřed příčky jest vyšší. 



Uvědomíme-li si dle mého výkladu, že nenastává resorpce na 

 styčných plochách, nýbrž že se epithel těchto trhá a přikládá prostě 

 k epithelu ostatnímu, vysvětlíme si, proč ve středu příček jest epithel 

 vyšší a vzniká tedy tak zvaná „Raphe". 



U embryí, která jsou starší 70 dní, přibývá rychle basální 

 hmoty při laterální stěně labyrintu. Ob. 2. znázorňuje tangenciální, 

 sagitáiní, poněkud šikmý řez labyrintem stadia 73denního. Rez pro- 

 chází vrstvou basální hmoty, která pokrývá zvenčí labyrint na velké 

 rozloze a ventrálně zachycuje již vyvinuté vysoké cristy chodby ver- 

 tikální přední a chodby horizontální. Hmota basální u těchto stadií 

 není dosud prostoupena buňkami mesenchymovými. Jaké pak tlouštky 

 vrstva této hmoty dosahuje, vysvítá z ob. 3. Jest to řez stadiem 83- 



*) Denis (10) dle Fleissica jménem „Raphe" označuje zvýšený pruh epi- 

 thelu v labyrintu ssavců a sice na laterální a částečně i mediální stěně crus 

 commune; označení to jest tedy nesprávné 



