Monografie českých Boletineí. 7 



Tenký, často dlouhý třen má skupina Scábri. Velice variabilní 

 <co do délky a tloušťky skupina Rugosi. Poměrné krátké a tenké nohy 

 mají Viscipelles, Fungosi, Subedules a Subtomentosi, pokud nerostou 

 v mechu a v hustší trávě, neboť tu vždy bývá třen jejich protáhlý. 



Velice úhledný třen, jakož i celkový habitus mívá, může-li se 

 volně vyvíjeti B. luridus. Máť třen v mládí kuželkovitý, s kloboukem 

 souměrným, polokulovitým, s okrajem dolů prodlouženým, takže celá 

 plodnice podobá se kuželce. Pékné vyobrazení má Krombh. T 38 



(11, 12). 



Při vzrůstu třené u některých druhů, na př. B. satanáš, stává 

 se někdy, že vnitřní stěny jeho se rozestupují, čímž stává se dutým. 

 Podobně odštěpují se někdy i na povrchu třeně za sucha nebo za 

 bujného vzrůstu třískovité části, na př. u B. suspectus [Krombh. T. 78 

 (8)] nebo u B. bulbosus a. Dutý třen vyškytá se u rodu Suillus a 

 druhu Boletopsis cavipes. 



Barva třeně jest též rozmanitá, většinou však jest světlejší 

 než barva klobouku. U r. Suillus však je celkem s barvou klobouku 

 shodná, podobně jako jemně plstěný jeho pokryv. 



Většina druhů Boletineí má třen hladký. R. Strobilomyces a 

 podrod Krombholzia šupinatý. Rugosi mají třen mělce rýhovaný. 



Často vyskytuje se na třeni síťka, jež tvořena jest vyniklými, 

 jemnými, obyčejně barvou od ostatního třeně odlišnými lištnami v po- 

 době sítě probíhajícími. Je charakteristická pro mnohé druhy. Cela- 

 kovský vysvětloval její vznik tím, že povstala vzrůstem nega- 

 tivních otisků trubiček u mladých plodnic na třen přitisklých. 

 Tento názor není správný. Odporuje mu zjev, že lištny síťku tvořící 

 časem rostou, kdežto negativní otisky by spíše vzrůstem zanikaly. 

 Síťka je zajisté téhož původu, jako trubky; předsta- 

 vuje nám rudimenty trubek na třeni zakrnělých. Tomuto 

 tvrzení nasvědčují případy, kdy trubky přímo přecházejí v síť, jak je 

 tomu zjevně u B. aereus, regius, subtomentosus a j. Také tam, kde 

 trubky na třeu přecházejí, jeví se pokračování jich jako síť (Boletopsis 

 viscida, flava, fulvescens). U některých druhů (B. aestivalis, lupinus) 

 objevuje se síťka makroskopicky až ve stáří, v mládí nejsouc zjevná, 

 jelikož lištny její jsou v té době jen slabé vyvinuty a hustě stěsnány. 

 Teprve vzrůstem se rozestoupnon. U našich forem B. satanáš je 

 v mládí třeů sytě purpurový bez síťky, později objeví se řídká síť, 

 světleji zbarvená. 



U r. Boletopsis spatřujeme u dospělých forem na noze annulus, 

 prstenec. Je to zbytek závoje, který v mládí rozpínal se od 



