8 Vlil. František Smotlacha: 



base třeně k okrajům klobouku a zakrýval tak vyvíjející se trubky,, 

 táhna se po spodní polovině třeně. 



U dospívajících plodnic, kdy spory již dozrávají, trhá se závoj 

 chránící trubky hymenium nesoucí a zbytky jeho pak visí jednak na 

 okrajích klobouku, jednak zůstávají vězeti v podobě prstence na třeni. 

 Někdy se stává, že se závoj poruší tak, že se prstenec vůbec nevytvoří. 

 Různé poměry závoje a prstence u Boletopsis lutea zobrazuje Kromb- 

 holz T 33. 



Také r. Stróbilomyces vyznačuje se závojem trubky kryjícím, jenž 

 záhy se trhá. O plachetce u Suillus cyanescens bylo již promluveno. 

 Û Boletus rufus pozorujeme v mládí, že pokožka klobouku přechází 

 na třen jako malý závoj a u dospělých plodnic konečně pak visí na 

 okrajích klobouku, jsouc pod něj podehnuta. U B. versipellis bývá 

 tento rudiment závoje zcela nepatrný, nebo se vůbec nevyvíjí. 

 Ostatní druhy ze skupiny Krombholzia nemají ani rudimentu závoje. 



Závoj Boletineí, Friesem velům partiale, Persoonem i n- 

 volucrum zvaný, odpovídá témuž útvaru četných Agaricineí, na 

 př. r. Psalliota Fries. Povrchová plachetka, velům universale 

 (Fries), vol va ; u několika rodů Agariďteí se vyskytující (Volvaria 

 Fries, Rosîtes Karsten, Amanita Pers., Amanitopsis Bože) u na- 

 šich Boletineí nepřichází, ale existuje u rodu Volvoboletus P. Hen- 

 nings v západní Evropě rostoucího. 



Můžeme tedy pozorovati v habitu jakýsi parallelismus mezi 

 skupinou Boletineí a Agaricineí, neboť v obou jest též veliký počet forem 

 gymnokarpních (De Bary), t. j. bez závoje. 



Dužina plodnice. 



Boletineae vyznačují se vesměs oproti většině ostatních Polyporeí, 

 jichž plodnice je namnoze dřevnatá nebo korovitá, plodnicí duž- 

 natou, která jako u většiny Hymenomycet tvořena jest hyfami ně- 

 kolikerého druhu, jež navzájem se proplétají a podélně mechanicky 

 tak jsou spojeny, že na průřezu plodnice vzniká dojem skutečného 

 pletiva. Jest to ovšem pletivo nepravé čili pseudoparenchym 

 (De Bary 1866). 



Jsou tu jednak hyfy základní, téměř parallelně probíhající (obr. 

 Strasburger, Lehrb.), jichž protáhlé buňky hojně plasmy obsahují. 

 Dále jsou tu vlákna s buňkami vakovitými se zásobní hmotou tuko- 

 vitou, silně světlo lámající. Tuto hmotu možno dobře i makroskopicky 

 pozorovati na průřezech mladých šťavnatých plodnic, zvláště u sku- 

 piny Krombholzia. U starších plodnic, kdy vývoj výtrusů jest již 



