Monografie českých Boletineí. 15- 



B. versipellis křemenáč, habitem podobný předešlému, sleduje 

 vždy břizu. Objeví-li se pod osykou, vytvoří zvláštní varietu s po- 

 pelavým, velice význačným kloboukem. Pod břízami sbíral jsem jej 

 na přečetných místech. Uvádím jen lesík Podzámčí u Vysoké nad 

 Labem, Kopec sv. Jana (Kavalírova stráň), háj Hlásek u Nebušic, 

 skály a stráně Divoké Šárky. Onu popelavou jeho varietu, rostoucí 

 pod osykou, sbíral jsem na Kopci sv. Jana (Pýchova stráň) a pod 

 Kluky u Nového Hradce Králové. 



Pod břízou vždy se též vyškytá B. scaber, březový kozák r 

 jinak též špičník neb březák (Birkenpilz) zvaný. Příkladů k tomu jest 

 opět množství nesčetné. Všude, kde žije bříza, objevuje se i B. scaber. 

 Sleduje ji na vysoké hory i daleko na sever. Na vlhkých místech r 

 zvláště na rašeliništích vytváří varietu ß, úplně bílou, od některých, 

 na př. Rostkovia, za samostatný druh (B. holopus Rostk.) považo- 

 vanou. Sbíral jsem ji pod břízami u Kluků v lesích královéhradeckých 

 a prof. Velenovský na bažině u Mnichovic. 



B. rugosus, kozák habrový, nalezneme v celých Čechách jen 

 u habrů, nebo v mechu a trávě poblíž jich. Tak roste hojně v háji 

 na Kopci sv. Jana, v lese u Bořku, v Žernově u Holic, u Poříčan, 

 Černého Kostelce, u Berouna, Chudenic a jinde. Všude tam, kde 

 rostou habry, můžeme v červenci a srpnu hledati tento druh. 



B. Velenovskýi, (hřib) kozák Velenovského, předešlému podobný,, 

 jehož celá plodnice jest proniknuta žlutým, jakoby gummigutovým 

 barvivem, objevuje se vždy pod dubem. Žije zejména ve východních 

 Čechách, na př. u Bořku, v Žernově u Holic, v Zajdlově dubině 

 u Vysoké nad Labem a j. 



Ve všech uvedených případech často jsem zjistil, 

 že plodnice zmíněných hřibů rostou ve značné blíz- 

 kosti kořenů příslušných druhů stromových. Tohoto fakta 

 možno použiti k vysvětlení popsaného zjevu. Nasvědčuje tomu, že se 

 zde může jednati o nějaký způsob symbiosy nebo parasitismu. 

 Poslednímu případu nasvědčoval by i fakt, že ve skupinách Boletineím 

 velice blízkých jest hojný počet pravých parasitů. Je sice také 

 možnost, že jedná se zde o saprophytismus tím omezený, že 

 odumřelé součástky oněch stromů poskytovaly by příslušným druhům 

 Boletineí zvláštních látek ku zdárnému vzrůstu jich nutných nebo velice 

 potřebných, nejvíce však je pravděpodobné, že mnohé druhy tvoří 

 tak zv. mykorrhizy na kořenech okolních stromů, čímž souvislost 

 objevováni se jich poblíž těchto stromů dá se lehce vysvětliti. Mimo 

 uvedených Boletů vyškytá se ono sledováni určitých stromů též u druhu 



