20 Vlil. František Smotlacha: 



často a. prof. Velenovský mi potvrdil, že na zalesněných stráních 

 v okolí pražském, a ve středních Cechách vůbec, na straně větrům 

 vydané mnohem méně plodnic se naskýtá, než na místech od větrů 

 chráněných a bujným podrostem pokrytých. 



Vzduch lesní jest vždy mnohem vlhčí, nežli vzduch nad polem 

 neb loukou. To je též jedna z příčin, proč houby v lese mnohem 

 hojněji se vyskytují než na volné prostoře. 



Jest všeobecně známo, že plodnice hubne nejhojněji a nejrych- 

 leji vyrůstají z a n o c i a mohu dodati, že k ránu. Také tento zjev 

 možno vysvětliti vlivem vlhkosti vzduchu na vzrůst plodnic. Neboť 

 v noci bývá zajisté vlhkost vzduchu poměrně vždy větší než za dne. 

 V noci rostou houby i na místech větrům vydaných a nezalesněných. 

 Tak na př. některé druhy Coprinů, na kompostech i v pražských 

 parcích žijící, vytvoří své plodnice do rána. Ty trvají často jen po- 

 kud trvá ranní rosa a mlha, ale jak slunce mlhu a rosu odstraní, roz- 

 padají se i ony. Za suchých dnů pak nikdy plodnic nevytvořují. 



Zajímavým dokladem, jak vlhkost vzduchu působí 

 na vzrůst plodnic byl podzim r. 1909. Toho roku od září 

 do začátku listopadu, rostlo v lesích po celých Čechách tolik hub vůbec 

 a různých druhů Boletineí zvláště, že nebylo pamětníka. Háje v okolí 

 pražském byly tou dobou přímo přeplněny plodnicemi hub nejrozma- 

 nitějších druhů. Příčinou toho byla nejen vlhkost půdy a stálost te- 

 ploty, ale i vlhkost vzduchu. Po celý ten čas rozkládala se po celou 

 noc a z rána často až do poledne nad lesem a polem hustá mlha. 

 Občas též mírně pršelo. Mlha měla význam i pro stálost teploty, 

 o čemž později, i pro vlhkost vzduchu, jež byla téměř ustavičně ma- 

 ximální. 



Proto rostly plodnice ve spoustách nejen v lese, nýbrž i venku 

 na příkopech, lukách a polích. Bezlesé stráně v Šárce, v Radotíně a 

 všude v okolí pražském, hojně pokryty byly plodnicemi různých druhů 

 r. Hygrophorus, Limatium, Marasmius, Stropharia, Lepiota, Psalli- 

 ta a j. Na malém kousku silničního příkopu od Radešovic k blíz- 

 kému lesu napočítal jsem ještě na začátku listopadu na 35 druhů 

 různých Hymenomycet. Ryzců (Lactarius delieiosus L.) a václavek 

 (Armillaria mellea F. D.) objevilo se v té době nesmírné množství. 

 Z Boletineí ve velkém množství ve skupinách rostly druhy rodu Bo- 

 letopsis a z druhů r. Boletus: B. granulatus, bovinus, variegatus, bul- 

 bosus, edulis, felleus, badius, chrysenteron, subtomentosus, rufus a j. 

 Konec tohoto života nastal teprve začátkem listopadu. Dvě tři 

 jasné noci, vítr, místo mlhy jinovatka a bylo po plodnicích všude mimo 



