Monografie českých Boletineí. 21 



les a na okraji jeho. V dalších dvou dnech nastalé mrazy učinily ko- 

 nec i plodnicíni v lese. Jen sera a tam pod listím nalezl jsem ješté 

 B. badius /3, bulbosus, piperatus a druh Boletopsis lutea, jakožto po- 

 slední z Boletů. 



Zajímavý jest vliv deště na vznik plodnic. Mech a listí 

 udržují vlhkost půdy lesní stále v dobrém stavu, takže podhoubí se 

 udržuje i za suchých letních dnů při životě. Po delším suchu dosta- 

 vivší se pak déšť jeví se jako podporovatel vzniku plodnic. Avšak nepro- 

 spívá vždycky. Někdy se stává, že právě po velikých deštích přesta- 

 nou plodnice se tvořiti. Pozorujme, co sestálo. Plodnice, které se hojně na 

 př. u druhu B. subtomentosus, aer eus, rugosus a Velenovshýi vyšky- 

 taly, jsou rozmoklé a plísní zasaženy. I vznikající plodnice hnijí. Ná- 

 kaza přenáší se i na podhoubí a ničí je. Tak stává se často, že plodnice 

 po dlouhotrvajících deštích úplně přestávají růsti a objeví se teprve 

 tehdy, až podhoubí se opět restauruje. Příčinou zastavení vývoje plod- 

 nic u hub po velkém dešti nemusí býti jen hniloba mycelia, nýbrž 

 i veliká zména teploty, jaká větší deště obyčejně provází. 



Některé druhy hub nepotřebují často ani za letních such deště 

 k vývoji plodnic. U rodu Boletus jest příkladem toho druh B. aereus, 

 jehož podhoubí vegetuje dosti hluboko v půdě a spokojí se náležitou 

 vlhkostí edaphytickou. 



Po delším suchu jest déšť sice nutný k vývoji plodnic u vět- 

 šiny druhů hub, avšak nesmíme se domnívati, že hned po dešti tyto 

 se objeví. Vždy houby potřebují k rozvoji svého mycelia jisté doby, po níž 

 teprve mohou plodnice vytvořovati. Doba ta je různá u různých druhů 

 a pravděpodobně též závislá na hloubce, v níž mycélium vegetuje. 

 Na této hloubce asi nejvíce také závisí množství spadlé vody, kterého 

 je potřebí, aby ten který druh mohl plodnice vytvářeti. 



Podle objevování se různých druhů hub po de- 

 šti možno upraviti si jakousi stupnici pro posou- 

 zení vydatnosti deště. 



Vlhkost edaphytická (půdní) působí na vývoj plodnic 

 podobně, jako athmosfer ická. U lesních potůčků objevují sena 

 př. různé druhy r. Boletus mnohem dříve a hojněji než jinde. Na 

 příkoupcích vyskytují se často B. bulbosus /3, badius, chrysenteron, 

 subtomentosus, scaber, rugosus a j. 



Druhou důležitou podmínkou pro hojný, bujný vývoj hubných 

 plodnic jest náležitý stupeň teploty vzduchu i půdy. 

 Avšak více než o výšku teploty, jedná se tu o její 

 stálost. Veliké a náhlé změny v teplotě vzduchu neb půdy škodí 



