Monografie českých Boletineí. 49 



t 



okrouhlými, purpurovými. Spory zelenohnědé, protáhlé, ellipsoidní 

 14 — 17 ft dlouhé, 4—5 ft široké. Třen plný, až 8 cm tlustý, břichatý, 

 až 12 cm dlouhý, zprvu temněji, později světle červenohnědě nebo 

 čeiveně zbarven, bez síťky, se řadami jemných šupinek. Dužina 

 plodnice tuhá, žlutá, rychle silně zelenomodrající, později špinavá, 

 chutná. 



V Evropě a Sev. Americe. V Cechách za vlhkého počasí v létě všude ve- 

 lice hojný zejména v jedlinách a lesích smíšených na půdě hlinitě a jílovité. Do- 

 náší se na trhy venkovských měst. Pro pražské a předměstské trhy je zakázán, 

 ale tajně se tam též donáší. Lidovým jménem slově kovář, modrák něho kolodéj. 

 Pěkné vyobrazení B. eryíhropús má Bezděk-Luňáček a Krombholz T 38 (f. 11 

 14—17) nikoliv (f. 12, 13). Jiná vyobr. uvedena jsou svrchu. Poprvé pro Čechy 

 uvádí jej Keombholz 1832. Na Moravě sbíral jej Macků. 



22. B. luridus Schaeffee 1763. Hřib (modrák) koloděj (Kr.). 



B. luridus Sciiaeffer Tom. IV. p 78, No 166, T 107, Pers, S. p. 512, M. Eur. 



p. 132, Krombh. T 38 (f. 12, 13), Macků č. 203, Bezděk Houby str. 172; 

 B. luridus -pp. Krombholz Consp. p. 25, No. 18, H. V. p. 16, Rabenh. 3246, Winter 



1124, Berkl. Outl. T. 45, f. 5, Sacc. 4768, Schroeter 1034, Bernard J. h. 



30, L. b. str. 162, Velenovský Archy I. str. 243; 

 B. rubeolarius Bulliard p. 326 ; 

 B. satunas Rostk. T. 34. 



Klobouk zprvu polokulovitý, později rozprostřený, až 18 cm ši- 

 roký, často nepravidelný, jemně ojíněný, tmavě nebo rezavě šedý, až 

 hnědý. Trubky špinavě žluté, s ústím okrouhlým, olivově šedým, po- 

 zději často načervenalým, při třeni přikrácené, tvoříd žlábek kolem něho. 

 Ve stáří nestejně dlouhé, žlutozelené, po doteku špinavě tmavě modro- 

 zelené. Třen až 15 cm dlouhý, 4— 5 cm tlustý, plný, z počátku dole 

 břichatý, nahoře tenký, později téměř válcovitý, někdy sploštělý, žluto- 

 hnědý, v hořejší části často červenavý, s význačnou síťkou. Dužina celé 

 plodnice žlutá, jemná, tuhá, při porušení rychle temně modrající, ve 

 stáří ve třeni vyschlá, dřevnatá, červenavá. Celá plodnice podobá se 

 z počátku kuželce. 



Domovem jest v mírném pásu severní polokoule. V Cechách a na Moravě 

 (Macků) velice hojný. Roste všude v listnatých a smíšených lesích za vlhkého 

 teplého léta. Nejčastěji nalezneme jej na příkopech a u lesních cest. Roku 1910 

 sbíral jsem jej již v květnu (Radotín). Jest to chutná, jedlá houba, která se hojné 

 všude po Cechách sbírá a na trhy donáší. Pro pražské trhy jest sice zakázán, 

 ale občas přece se tam objeví. Lidově slově modrák, koloděj, modrák olšový či 

 habrový. Pěkné vyobrazení nachází se u Krombholze T. 38 (f. 12, 13) a Rost- 

 kovia 34. 



Zajímavé jest, že většina autorů pode jménem B. luridus rozumí zcela jiný 

 druh než mínil Schaeffeř 1763. Tento popsal a pěkně zobrazil (T. 107) pod tímto 



4 



