Monografie českých Boletineí. 51 



nard L. b. str. 160 (hř. nakyslý), Bezděk Houby str. 180 (hř. vlčí), Vele- 



novský Archy I. sír. 241; 

 B. erythropus Krohbh Consp. p. 24, No. 17, T. 38 (7— 10), H. V. 16, Becker T6, 



Kbejčí-Bill, Presl 1915 (rudotřeňový) ; 

 B. sanguineus Secret. Mycograf. No. 21 ; 

 B. rubeolarius Sow. Engl. F. T. 250, Pers. S. F. p. 512. 



Klobouk zprvu polokulovitý, později rozšířený, až 18 cm široký, 

 tuhý, hladký, šedě ojíněný, bez lesku, po doteku špinavě hnědý. 

 Trubky připojené, kratinké, jemné, žluté s drobnými, oranžovými, 

 v mládí téměř nezjevnými otvory. Třen krátký, soudečkovitý, plný, 

 červený, místy sírožlutý, ve stáří síťkován. Dužina bledožlutá, při po- 

 rušení oblačně modrající, chuti nakyslé. (Dle Krombholze). 



Jest domovem v Evropě. Roste v listnatých lesích v letuích měsících. Pro 

 Cechy uvádí jej poprvé Krombholz (1821) pod jménem B. erythropus. Podobá se 

 druhům B. satanáš a calopus. Dosud jsem jej nesbíral. Mnozí autoři (Krombholz, 

 Michael a j.) považují jej za jedovatý nebo podezřelý. Vyobrazení jeho viz 

 svrchu. 



25. B. aestivalis (Paulét) Fries 1815. Hřib (modrák) letní. 



B. aestivalis Fries Ep. p. 422, H. Eur. p. 510, Winter 1127, Beekl. Outl. p. 



204, Sacc. VI. 4755, P. Henn. p. 192; 

 B. vitellinus Pers. Obs. m IL p. 111; 

 Tiibiporus aestivalis Paul. T. 170. 



Klobouk polokulovitý, tuhý, s vysokou vrstvou dužiny, hladký, 

 bílý, šedé ojíněný, po doteku tmavý, ve stáří béložlutý, až 20 cm 

 zšíří. Trubky připojené, velmi krátké, velice jemné, žluté, s citrónově 

 žlutými otvůrky. Třen ploý, soudečkovitý, velice tlustý, v mládí s klo- 

 boukem plodnici vejčitého tvaru tvořící, sírožlutý, teprve později síť- 

 kovaný. Dužina sírožlutá, při porušení zvláště ve stáří stejně jako 

 trubky modrající. 



Boste často u hlohových keřů, proto zovou jej modrákem klohovým. Vy- 

 škytá se v listnatých hájích i jedlinách na těžších půdách v letuích měsících po 

 hojných deštích. Nejčastěji roste v srpnu. Domovem jest ve střední Evropě. V Ce- 

 chách roste po různu. Sbíral jsem jej na Kopci sv. Jana, u Kluků v lesích krá- 

 lovéhradeckých a u Radotína. Pro Čechy dosud nebyl uveden. Jest jedlý, chutný, 

 i na trhy nékdy (Hradec Králové) bývá donášen. Místy považuje se ovšem neprá- 

 vem za jedovatý. Upomína na B. xanthoporus Krombholz. 



26. B satanáš Lenz 1831. Hřib (modrák) satan. 



B. satanáš Lenz Schw. p. 67 T. 8 f. 33, Rabenh. 3248, Winter 1126, Schroeter 

 1036, Čelakovský-Lohb. str. 34, T. 5. f. 2, XI., Michael I. No. 12, P. 

 Henn. p. 191, Becker T. 6, Lotst, Algen und Pilze p. 718, Bezděk Houby 

 str. 165, Velenovský Archy I. str. 244; 



4* 



