52 VIII. František Smotlacha: 



B. rubeolarius var. ß sanguineus Pers, S. p. 513 ; 



B. sanguineus Krombh. T. 38 (1 — 6), H. V.. 14, (hřib krvavý), Presl VI. R 



1914. 

 B. luridus var. b) Fries S. m. p. 391 ; 

 B. luridus Viviani Fungi T. 40; 

 B. marmoreus Roques T. 6. 



Klobouk 15—20, výjimečně 30 cm široký, z počátku pölokulo- 

 vitý, -vyklenutý, často hrbolatý, později polštářovitý; měkký, hladký, 

 barvy bílé nebo šedobílé, ve stáří žlutošedé. Na povrchu ojíněný, ale 

 jíní to snadno se stírá a klobouk pak temný. Trubky jemné, velice 

 krátké, při třeni zkrácené, žluté, ve stáří zelenavé. Otvory jich stejné, 

 okrouhlé, barvy zprvu sytě purpurové, později rozšířením světlejší. 

 Po doteku nejprve slabě zelenají, pak modrají. Spory žlutohnědé, 12 

 až 16 à a dlouhé, 5 — 8 t u široké, ellipsoidní. Třen krátký, 6 — 12 cm 

 dlouhý, zprvu skoro kulovitý, později hruškovitý, až 12 cm tlustý, 

 plný, ve stáří někdy dutý, s velice tenkým krčkem, barvy zprvu pur- 

 purové, jen na spodu šedožluté, bez znatelné síťky. Pozdéji vzrůstem 

 třené objevuje se síťka barvy purpurové na žlutavém poli, čímž barva 

 třeně stává se světlejší. Dužina šedé bílá, na průřezu modrající, chuti 

 a vůně příjemné. 



Mimo typickou formu Lenzově hřibu přesné odpovídající, sbíral jsem v Če- 

 chách (Radotín) ještě odrůdu: 



B. satanáš ß. 

 Klobouk stejně mohutný a stavěný jako u formy typické, s po- 

 vrchem též bělavým, ale vždy s červeným nádechem. Trubky kolem 

 třeně mírně zkrácené, jinak shodné zvláště barvou ústí s formou ty- 

 pickou. Třen tlustý, méně než u typu břichatý, se silným krčkem. 

 Dužina celé plodnice žlutavá, pod pokožkou mírně načervenalá, při 

 porušení nejprve šednoucí, později modrající. 



R. satanáš vyškytá se v celé střední Evropě. V Cechách jest velice hojný. 

 Typickou formu jeho sbírám po několik let vždy v srpnu za vlhkého počasí 

 v listnatém dubovém háji Žernově u Holic. R. 1907 nalezl jsem tam na příkopě 

 k východu obráceném plodnice s kloboukem až 30 cm v průměru, se třeném až 

 10 cm tlustým. R. 1908 v jediném dni sbíral jsem tam na 50 plodnic tohoto 

 druhu. V okolí slově modrák, růžový modrák, nebo též koloděj a všeobecně se 

 tam (Drahoš, Redice, Rokytuo) požívá. Kromé toho sbíral jsem tuto formu ještě 

 v háji na Kopci u sv. Jana, pod buky a dubem, v dubině u Vysoké, u Nov. 

 Hradce Králové (kde považují jej za jedovatý a zovou modrákem kravským), 

 v dubině u Chlumce nad Cidlinou, na stráni doubím a habrovím porostlé 

 u Srbska ve středních Cechách (s prof. Velenovským) a častokráte v Radotín- 

 ských listnatých hájích, kde roste pod duby od června do října. Mnou tam nale- 

 zené plodnice demonstroval prof. Velenovskí r. 1909 v říjnu při své iřednásce. 

 Tamtéž sbíral jsem v červenci r. 1909 i odrůdu R. satinas ß, kterou i na vino- 



