54 VIII. František Smotlacha: 



chaty, k hořejšímu konci súžený. Dužina bělavá, místy, zvláště na 

 špici třené krvavá. Podle Bezděka při porušení nejprve silně a rychle 

 fialoví, pak modrá. Trubky připojené s ústími malými, jednoduchými, 

 purpurovými (žlutými Saccardo) 



V létě na travnatých lukách, stráních, smíšeným lesním stromovím po- 

 rostlých. Dle Bezděka ve východních Cechách na Hejdě u Police n. M., u Ma- 

 chova, Křivic (u Týniště nad O.). Je dle téhož autora jedlý. Blíží se značně, jak 

 i Bezděk uvádí, B. satanáš a podobá se zvláště jeho odrůdě B. satanáš ß, od níž 

 liší se červenou dužinou, kdežto její dužina je bledožlutá, leda pod pokožkou 

 nepatrné načervenalá. 



28. B. suspectus Krombholz 1846. Hřib (modrák) podezřelý. 



B. suspectus Krombh. T. 74 (f. 12—13), H. X. p. 21; 



B. paehypus Krombh. T. 35 (f. 10-12), non (f. 13-15), H. V. 9 pp.; 



Klobouk polokulovitý, později rozšířený, tlustý až 25 cm široký, šedo- 

 bílý, později žlutavý. Trubky žluté, porušením modrající, později opět 

 žlutavé. Vrstva jich nízká, od třené oddělená. Ústí malá, špinavě 

 žlutá. Třen plný, až 10 cm dlouhý, břichatý, až 8 cm tlustý, ve stáří 

 zelenými tečkami pokrytý, nahoře se síťkou sotva znatelnou, tmavou, 

 na špinavé žlutobllém poli. Dužina celé plodnice bílá, zažloutlá, při 

 porušení rychle, modrá brzo však se odbarvuje, konečně opět bělavá. 



B. suspectus barvou a často i habitem podobá se B. bulbosus a někdy 

 tvarem i B. satanáš, s nímž na podobných stanovištích roste Barvou svou ovšem 

 liší se od něho velice význačně. 



Sbíral jsem tento druh po několik let (1907—1910) vždy v srpnu v Žer- 

 nově u Holic, kde roste na půdě jílovité v dubovém lese na příkopech. Jest ne- 

 jedlý a pro svou chuť podezřelý. Ode mnou popsané formy liší se ponékudforma 

 popsaná a zobrazená Krombholzem (1. c), avšak ne podstatně. 



29. B. calopus Persöon 1821. Hřib (modrák) červenka. 



B. calopus Persoon S. f. p. 513, Fries Obs. m. I. p. 119, Ep. p. 41, Nées T. 26, 

 f. 208 p. 55, Rostk. p. 83, T. 27, Krombh. T. 37 (f. 4, 5) non (f. 1, 2, 3, 

 6, 7), Presl VŠ. K. 1913, Rabenh. 3251, Sacc. VI. 4726, Schroeter 1038, 

 Celakovský-Lohr. str. 33, Bernard str. 161, Bezděk str. 166. 



Klobouk polokulovitý, později polštářovitý, až 20 cm v prů- 

 měru, masitý, šedý, až olivově hnědý, ojíněný, po doteku tmavý, často 

 i do červena zabarvený. Trubky krátké, jemné, žluté, v mládí připo- 

 jené, později částečně volné. Ústí jich jsou nejprve šedá, později 

 žlutá, místy naružovělá. Spory 7 — 10 p dlouhé, 3—4 t « široké, elli- 

 psoidní, hrotité, žlutohnědé. Třen plný, z počátku břichatý, tlustý, 

 později často válcovitý, až 10 cm dlouhý, nahoře žlutý, ostatně čer- 



