Monografie českých Boletineí. 55 



vený s význačnou síťkou. Dužina žlutá, křehká, příjemně chutnající, 

 při porušení stejně jako trubky modrající. 



Roste v jedlinách a listnatých lesích na jílovitých a hlinitých těžkých pů- 

 dách od června do října. Podobá se jednak B. pachypus a olivaceus, jednak B. 

 satanáš ß. Od oněch liší se ihned chutí dužiny a zcela červeným třeném, od to- 

 hoto žlutým ústím trubek. Také od B. lupinus chutí a barvou ústí se odlišuje. 

 Na Královéhradecku s jinými modráky se pojídá. 



Druh tento pro Cechy poprvé uvádí Kkombholz 1886 (vlašská červenka). 

 Sám sbíral jsem jej často ve východních Cechách a to vždy v jedlinách (Žernov 

 u Holic, Nový Hradec Králové, Kluky a Roudnická u Hradce Králové). V okolí 

 táborském sbíral jej Bernard. Obr. viz svrchu. 



30. B. pachypus Fuies. Hřib (modrák) kříšť. (Pbesl). 



B. pachypus Fries Obs. m. I. p. 118, Winter 1136, Rostk. p. 91 T. 28 

 Schroeter 1037, Saccardo 4728, Krombh. T. 35 (13—15) H. V. p. 1, non 

 Krombh. T. 35 (10- 12), Čelíkovský-Lohr. str. 34, T. 5 f. 1, non Bernard 

 L. b. str. 161, J. h. str. 31, P. Henn. p. 192, Macků 201, Bezděk str. 

 167. 



Klobouk zprvu polokulovitý, později polštářovitý, rozšířený, ně- 

 kde až 20 cm široký, světle nebo tmavě hnědý. Trubky dosti dlouhé, 

 při třeni zkrácené, žluté, s drobnými, nejprve šedými, později žlu- 

 tými, konečně zelenavými otvůrky. Spory okrově žluté, 14 p dlouhé, 

 5 [i široké, ellipsoidní. Třen až 10 cm dlouhý, z počátku břichatý, 

 až 4 cm tlustý, později často válcovitý, k hořejšímu konci súžený, 

 vždy plný. U mladších plodnic uprostřed červeuohnědý, nahoře žlutý, 

 dole hnědý, u starších všude žlutohnědý, Dužina na lomu bělavá, 

 slabě nažloutlá, brzo modře se barvící, později však opět se odbar- 

 vující, chuti velice hořké. 



B. pachypus roste v lété dosti hojně ve smrčinách nebo v lesích smíšených 

 v Evropě a Sev. Americe. V Cechách zjistil jej poprvé Krombholz 1836. Na 

 Moravě nalezl jej Macků. Sbíral jsem jej velice často na četných místech. Roud- 

 nická, Vysoká nad Labem, Kluky, Nový Hradec Kr , Chvojno, Černý Kostelec 

 křivoklátské lesy. Pro velmi odpornou hořkost je nepoživatelný, pročež za jedo- 

 vatý nebo podezřelý je považován (Krombholz, Bezděk, Macků;. Správné vy- 

 obrazení má Michael a Bezděk. 



31. B. olivaceus Schaeffeu 1763. Hřib (modrák) hořký. 



B. olivaceus Schaepfer T. 105 Fries 163, Ep. p. 416, H. Eur. 506, Schroeter 



1059; 

 B. pachypus Bernard J. h. str. 31; 

 B. amarus Perso on, Bezděk str. 167 (hřib trojpásý); 

 B. pierodes Rostk. p. 83 T. 24 ; 

 B. calopus Krombh. T. 37 (f. 1, 2, 3, 6, 7) non (f. 4, 5). 



