Monografie českých Boletineí. 53 



I. p. 386, H. E. p. 497, Fl. d. 1135, Schkader Špic. p. 142, Sowerb. T. 265 

 Lenz T 9, Scopolds Fl. carn. 2578, Schaefper Boleti p. 74 T114, Krombh, 

 Consp. p. 22 No. 15 T. 33, H. V. p. 3, Becker T. 4, Rabenh. 3767, Dufour 

 T. 54 No. 124, Winter 1164, Sacc. VI. 4644, Schroetek 1051, Čelakovský- 

 Lohk. str. 30, Bezděk, Houby str. 165, Bernard L. b. str. 163, J. h. str. 34. 

 Macků ě. 169, Velenovský Archy I. str. 246, obr. 75 A; 



Boletus annulatus (annularius) Bull. H. pl. p. 316, T- 332, Pers. S. p. 503; 



Boletus Suillus annulatus Alb. et Schw. p. 274 ; 



Suillus annulatus Presl Vš. R. 1918. 



Klobouk vždy dosti tlustý, z počátku vypouklý až konický, 

 později rozšířený, 5 — 12 cm široký, celkem okrouhlý, s okrajem vždy 

 tlustým, tuhým. Pokožka klobouku žlutá, slupitelná, tmavším až 

 hnědým, často deštěm se smývajícím slizem krytá. Závoj kožnatý, 

 bělavý, často zahnědlý, teprve u dozralých plodnic se trhající a co 

 prstenec na třeni zbývající. Trubky až 1 cm dlouhé, ke třeni při- 

 rostlé, žluté, při porušení barvu neměnící, ve stáří od dozrálých spor 

 nahnědlé, s otvory jednoduchými, malými, skoro okrouhlými. Spory 

 podlouhlé, ellipsoidní, 8—9 (i dlouhé, 3—4 (i široké, hnědé. Třen. 

 válcovitý, 1 — 2 cm tlustý, 2 — 10 cm vysoký, nad prstencem žlutý, 

 z počátku bíle, později temně tečkovaný, pod prstencem hnědavý. 

 Dužina celé plodnice jemná, zprvu tuhá, později u klobouku změklá, 

 u třeně tužší, bílá, jen mírně nažloutlá, na lomu žloutnoucí. 



B. lutea jest jedna z nejrannějších a nejpozdějších hul). Objevuje se od 

 jara do zimy (r. 1910 ještě 20. listop.) za vlhkého, nepříliš teplého počasí. Nej- 

 hojněji vyškytá se na konci léta a na podzim v mladých borovinách, zvláště na 

 jich okrajích; avšak i v lesích listnatých místy ji nalezneme. Je rozšířena v Evropé, 

 Sibiři a Sev. Americe. V Čechách a na Moravě (Macko) je velice hojná a sbírá 

 se jako užitečná, chutná houba. Chuti jest mírně nakyslé, příjemné ; vůně ovocné. 

 Pro Cechy uvádí ji poprvé Krombholz 1821. Donáší se hojné na trhy do měst 

 venkovských i clo Prahy. V každém kraji má své lidové jméno. V Cechách slově 

 klouzek, podmásník, pomazlík, kluzák, másník, máslenka; na Moravě loupák, 

 loupačka, podborovica. B. lutea jeví velikou podobnost s druhem Boletus granu- 

 latus, od něhož liší se závojem a nedostatkem mléčných kapek na hymenoforu 

 (trubkách). Vyobrazení: Krombh. T. 33, Becker T. 5, Michael 1. No. 5, Dufour 

 T. 34, No. 124, Velenovský Archy I. obr. 75 A a j. 



2. B. flava Winthering 1796. P. Henn. 1897. Loupák (klouzek) žlutý. 



Boletopsis flava P. Hennings Hymenomycetineae p. 195. 



Boletus flavus Withering 1796, Winter 1062, Berkl. Outl. p. 320, Gillet Champ. 



Sacc. VI. 4643, Scuroeter 1052, Dufour T. 53, No. 123, Bernard L. b. Str. 



163 (hřib bledožlutýí, J. h. str. 34, Macků č. 195, Velenovský Archy I. 



str. 246 ; 

 Boletus elegans Schum. Enum p. 374, No. 1928, Fries Ep. p. 409, H. Eur. p. 497, 



