Monografie českých Boletineí 67 



B. cavipes je v Cechách místy velice hojná. Roste v lété i na podzim 

 zvláště ve smrčinách. Obyčejně objevuje se větší množství plodnic na jednom 

 místě. V Čechách sbíral ji poprvé Bernard v okolí táborském. Ve středních Če- 

 chách roste ve velkém množství u Radotína, Řevnic, Mníšku, v lesích křivoklát- 

 ských. Ve východních Čechách sbíral jsem ji v lesích královéhradeckých. Jest 

 jedlá, chuti ovocné, vůné příjemné. Vyobrazení viz Michael III. No. 46. 



O systematickém postavení tohoto druhu bylo promluveno již při druhu 

 B. fulvescens. Ony radiálně postavené lištny hlavních ústí trubek upomínají na 

 lamelly Agaricineí (Lotsy), což má jisté význam pro stanovení fylogenetického 

 původu Boletinei. 



III. rod. SuilIlJS (Micheli) Karsten. Hřibník. 



I. S. cyanescens. (Bull. 1787) Karst. 1882. Hřibník siný. 



S. cyanescens Karsten, Schroeter 1027, Michael II. No 38, P. Henn. p. 190 fig. 



101, Velenovský Archy I. str. 245; 

 Boletus cyanescens Bull. Champ, p. 329, T. 369, Persoon I. p. 114, II. p. 135, 



Fries S. I. p. 395, Ep. p. 425, Obs. I. p. 116, El. f. p. 128, Pëjîs. I. p. 114, 



II. p. 135, Krombholz T. 35 f. 7 — 9, Heft V. p. 8, Rabeňhorst 3231,Presl 

 Vš. R. 1912 (hřib modrý), Rostk. p. 123, T. 41, Sacc. VI. 4809, Bernard 

 L. b. str. 160, J. h. str. 30, Bezděk Houby str. 30. 



B. lacteus Leveil. In. Arr. se. nat. 1848, p. 124. 



Klobouk zprvu vypouklý, později rozšířený, uprostřed poněkud 

 vtiskly, až 18 cm široký, masitý, plstnatý, bělavě kozově nebo slá- 

 mově žlutý. Plst na něm velmi význačná, zbytek to jakéhosi pokryvu, 

 celou plodnici zprvu zakrývajícího. Okraj klobouku ostrý, přímý. 

 Trubky na třen přirostlé, bílé, při porušení nejprve fialovící, 

 později modrající. Ústí jich malá, okrouhlá, bílá, při porušení též mo- 

 drající. Spory ellipsoidní, 8 — 10 ft dlouhé, 4—6 t u široké, bělavé. 

 Třen hrbolovitý, 5 — 8 cm vysoký, 2—4 cm tlustý, na spodu hrubě, 

 nahoře jemně plstnatý, bělavý, po doteku modrozelenající a špinavící. 

 Dužina klobouku velice odlišná od dužiny třeně, jsouc dosti měkká, 

 při porušení ihned indigově modrající, později opět se odbarvující, po 

 usušení žlutozelená. Dužina třeně při povrchu kompaktní, elastická, 

 uvnitř houbovitá, celkem křehká, na porušeném místě sice zprvu 

 modrozelená, ale brzo opět bělavá, lesklá. Třeu často dutý. 



S. cyanescens jest domovem v lesích celé střední Evropy. V Čechách roste 

 celkem povídku, dosti hojně však v Polabí na půdách písčitých. Často až 2 /s nohy 

 vězí v písku. Objevuje se nejčastěji v srpnu a září, avšak i jindy v létě se někdy 

 objevuje. Sbíral jsem jej hojně v písčitých borovinách u Nového Hradce Kr., na 

 Kopci sv. Jana, u Býště, Mělníka, Lysé, Čelákovic a Poříčan, V okolí táborském 

 sbíral jej Bernard. Dužina jeho je nasládlá, jedlá. Občas bývá donášen na trhy ven- 

 kovských měst; i na trhu vinohradském jsem jej jednou nalezl. Lidově slově modrák, 

 modračka, sinák. Obrazy svrchu. Poprvé pro Čechy uvedl jpj Krombholz 1813. 



