2 XVI. Vladimír Stanek: 



vyloučí se téměř veškerá, v roztoku zbylá měď v podobě kysličníku 

 mědičnatého. Zbytek rozpuštěn v 50 cm 3 nasyceného roztoku sole ku- 

 chyňské, filtrován, filtrat sražen po okyselení ca 5% kyseliny solné 

 přebytečným kaliumtrijodidem. V největším počtu případů vznikla 

 krystalická sedlina nebo olej, který rychle ztuhl v krystaly. Přece se 

 však několikráte stalo, že zůstala sedlina mazlavá, špatně filtrující. 

 Tomu jsem dříve odpomáhal přidáním hojného množství práškovitého 

 jodu, nyní jsem však zjistil, že i zcela olejovité sedliuy, jaké resultují 

 na př. z kličních rostlinek, poskytnou dobře filtrující krystaly po 

 ochlazení. Pozorujeme-li, že při srážení kaliumtrijodidem resultuje 

 sedlina olejovitá neb mazlavá, vložíme vše asi na hodinu do ledničky 

 a nespomůže-li ani to, ochladíme ledem a solí. Tu sedlina skrystaluje 

 a dá se dobře promývati. Vyloučenou sedlinu perjodidů promyjeme 



3 X 5 cm 3 nasyceného roztuku kuchyňské sole, případně ochlazeného. 

 Promývání děje se na malé Wittově destičce, na níž sedlinu matečným 

 louhem spláchneme. 



Promytou sedlinu vpravíme do porculánové misky, přidáme vlhké 

 molekulárně mědi a rozetřeme pistilem. Pak zahříváme za občasného 

 roztírání na vodní lázni asi 1 / 2 hod., zředíme vodou a filtrujeme papí- 

 rovým kotoučkem na Wittově destičce. Sedlinu promyjeme iOy^bcm 3 

 studené vody. Filtrat odpaříme na vodní lázni k suchu a zbytek znovu 

 odpaříme s ca. 10 cm 3 koncentrované kyseliny solné. Touto operací se 

 rozloží některé stržené látky a později získané chlorhydráty bývají zcela 

 bezbarvé. Výparek po kyselině solné rozpustíme v 23 cm 3 vody, 

 filtrujeme malým filtříkem a filtrát (s promývací vodou asi 50 cm 3 ) 

 neutralisujeme sodou, přidáme asi 1 g natriumbikarbonatu a srazíme 

 přítomný cholin nasyceným roztokem jodu v 10% jodidu draselnatém. 

 Po 6 hod. filtrujeme opět Wittovou destičkou a papírovým kotoučkem; 

 filtrát, ev. na 50 cm 3 zhuštěný okyselíme kys. solnou nasytíme chloridem 

 sodnatým, srazíme kaliumtrijodidem, po 1 hod. perjodid filtrujeme, 

 promyjeme 5 X 5 cm$ nasyceného roztoku kuchyňské soli a 2 X 2 5 cm 

 studené vody, rozložíme opět mědí s přísadou uhličitanu měcřnatého, 

 který neutralisuje jodhydrat betainu a převede jej ve volnou basi. — 

 Filtrat po jodidu mědičnatém okyselíme kyselinou solnou a odpaříme 

 do sucha. Získaný chlorhydrat identifikujeme určením acidity, dusíku 

 a případně převedením v chloraurat. 



Popsaným způsobem určen betain v jednotlivých organech rostlin 

 a k vůli úplnosti stanovena také v některých případech i sušina a ve- 

 škerý dusík dle Jodlbauera, aby mohl býti znázorněn poměr betainu 

 k vodě a dusíku dotyčných orgánů. 



