

XIX. 



íožqo-Ií mitochondrie vykládati za hmotu dědivou? 



Předneseno v sezení dne 10. března 1911. 



F. Vejdovský. 



Se 2 obrazci v textu. 



Nebývalá pozornost věnuje se v novější době oněm součástem 

 plasmatickým, které Benda 1902 pod jménem mitochondrií do 

 vědy zavedl. Tělíska ta byla sice dříve již před Bendou známa ja- 

 kožto zrnka ve spermatidech různých zvířat silným leskem se prozra- 

 zující a sjednocující se v tak zvané jádro vedlejší (Bütschli), avšak 

 teprve výše jmenovaný autor po užití určité fixace a určitého zbar- 

 vení byl s to, přesnější zprávy o mitochondriích podati. Dle Bendy 

 upravují se mitochondrie ve spermatidech v určitou spirálu, jež za- 

 ujímá t. zv. krček spermií u různých druhů obratlovců. Také sdílí 

 Benda ve své obšírné souborné zprávě (Merkel-Bonett, Ergebnisse 

 der Anatomie und Entwicklungsgeschichte 1902. Bd XII.), že podobné 

 mitochondrie nalezl v různých buňkách pletivných a naznačil, že by 

 tato tělíska monla býti podkladem dědičných vlastností v plasmě bu- 

 něčné. 



Tuto myšlenku přijal za svou Fried. Meves, přední znatel mito- 

 chondrií, jež popsal z různých druhů živočišných netoliko při Sper- 

 miogenese nýbrž i v různých tkaních a nad to i v plasmě buněk lek- 

 nínových (1904). Pozměniv prvotný název v různé jiné, jako „chon- 

 dromity", „chondriosomy", „chondriokonty" atd., a naleznuv vláknité 

 elementy ve velkém množství v buňkách zárodků kuřete (1908), pro- 

 hlásil je bez výhrady za „Träger der Vererbung". Vlákénka tato jsou 

 hladká, různě vinutá a zprohýbaná, barví se intensivně i methodou 

 Bendovou i železitým haematoxylinem. Dle výkladů i názorů Meveso- 



Věstník král. české spol. nauk. Třída II. ■*■ 



