2 XXIII. Dr. Břetislav Zahálka: 



mýku, a u Podmoráně ústí se do údolí Vltavského, druhé počíná 

 u Kněževsi, táhne se přes Tuchoměřice a u Roztok ústí se do údolí 

 Vltavského. S pravé strany ústí se do posledního dvě menší údolíčka ; 

 prvé počíná u Kopaniny Přední, druhé u Horoniěřic. Povrch výšiny 

 jest nerovný, místy značně rozbrázděný — následek to erose, jíž po- 

 pléhala krajina po dobu od konce algonkia až do počátku křídy a 

 podléhá od ukončení se doby pásma III. dodnes. Kostrbatost povrchu 

 zemského způsobují tu zejména ostré kamýky lyditové, jež z měkčích 

 břidlic algonkických vyčnívají. 



Na západ od výšiny Turské rozkládá se rovinatá v podstatě kra- 

 jina, hojnými údolími od západu k východu probíhajícími přerušovaná, 

 k jihozápadu znenáhla do větší výše stoupající. 



Na jihu přechází výšina Turská znenáhla v souvislou kří- 

 dovou rovinu, jež také k jihozápadu mírně stoupá; v okrsku 

 našem dostupuje nejvýše nad Hostivicemi — do 375 m n. m. Na 

 jihu ukončena jest údolím, jež táhne se od Jenče přes Hostivice 

 k Liboci a pak údolím Šáreckým. 



Dále k jihu následuje tabulovitá pláň Bělohorská, největší 

 výše dosahující jihozápadně od Malého Břevnova (380 m n. m.). 



Na jihu oddělena jest hlubokým údolím Košířským od podobné 

 pláně „V i d o v 1 e" zvané, která jest o něco nižší — dosahuje výše 

 365 m n. m. Na západě oddělena jest Vidovle jen malým prohybem 

 od poslední samostatné tabule křídové, „Píská" zvané, kteráž mezi 

 Stodůlkami, Chabý a Zlejčínem nad okolní krajinu mírně se zvedá do 

 výše 339 m n. m. 



Vidovlí a výšinou Píská končí se mořské usazeniny křídové. 

 Co dále na jih a na jihozápad až k Berounu na vrcholech zne- 

 náhla stoupajících výšin silursko-devonských nacházíme, jsou až do 

 širšího okolí Slivence jezerní a říční usazeniny křídové a odtud dále 

 až k Berounu diluviální štěrky, obsahující hojnost trosek železitých 

 pískovců a slepenců, posledních to pozůstatků křídové řeky, jež tímto 

 krajem kdysi protékala a u Prahy do křídového jezera, později zálivu 

 mořského se ústila. *) Poněvadž zmíněná řeka křídová sledovala v této 

 krajině přibližně směr toku dnešní Berounky, nazývám ji Ber o unkou 

 křídovou. 



Nežli zatopena byla krajina naše vodstvem křídovým, měla ráz 

 jen mírně vlnitý; jen výšina Turská čněla nad svým okolím do větší 



*) Bližší odůvodnění viz v díle posledním této práce. 



