Křídový útvar v západním Povltaví. 3 



výše. V kraji Pražském tvořily povrch zemský břidlice a vápence 

 silurské a devonské, výšina Turská sestávala pouze z břidlic algon- 

 kických a útesů lyditových, na západě a na severu přiléhaly k ní 

 karbonské slepence a arkosy s lóžemi lupků a kamenného uhlí a na 

 tyto přikládaly se v krajině Velvarské červené pískovce permské a 

 jíly, místy s lóžemi vápence. 



Za doby svrchního útvaru křídového — v cenomanu — snížil 

 se kraj náš zároveň se severní částí Čech a vody sladké, později 

 mořské rozlily se na povrchu jeho, a tím dán byl podnět k usazování 

 se vrstev útvaru křídového. Vrstvy jeho dělí se na deset pásem, 

 kteréž od nejstarších k nejmladším římskými ciframi I — X jsou 

 označeny. 



Kdežto na vysočině Řipské zastoupena jsou všechna pásma kří- 

 dová, jest na sousední výšině Velvarsko-Kralupské zastoupeno pouze 

 pět nejstarších pásem, v kraji pak ostatním až ku Praze pouze tři 

 nejstarší pásma, Toto znenáhlé ubývání pásem směrem k jihu vy- 

 světlujeme tím, že po ukončení se doby pásma III. kraj od výšiny 

 Řipské na jih znenáhla vystupoval — ohýbal se dle čáry, již na- 

 značuje údolí Červeného potoka. Následkem toho ustoupil po ukončení 

 se doby. pásma III. břeh mořský z krajiny Pražské do krajiny Kra- 

 lupské, kdež vytrval až do ukončení se doby pásma V., načež, zdá 

 se, postoupil ještě o něco k severu, blíže k dnešní vysočině Řipské, 

 kdež setrval až do ukončení se doby útvaru v Čechách. Zmíněný 

 ohyb vrstev způsobil, že dnes vrstvy křídové stoupají od výšiny 

 Řipské pozvolna směrem ku Praze (viz obr. 2.). 



Nápadno jest, že na výšině Turské a v západním pokračování 

 jejím, t. j. v pruhu mezi Stelčovsí a Středokluky, schází pásmo I. 

 úplně a na algonkický podklad přikládá se tu přímo pásmo II. místy 

 dokonce přímo pásmo III. Příčinou toho jest nepochybně, že krajina 

 ta vyčnívala za doby pásma I. ze dna jezerního jako mělčina, místy 

 pravděpodobně jako nevysoký ostrov (tak zejména krajina kolem 

 Turska a Hol — viz obr. 2. — ). 



Utvořením se dosti mocných usazenin pásma I. v kraji kolem 

 výšiny Turské, vyrovnány byly nerovnosti v nejhlubších polohách na 

 úpatí jejím. V následujícím období pásma II. dala se sedimentace 

 (nyní již mořská) v kraji tom nerušené dál. Na výšině Turské čněly 

 nad okolním rovným dnem, jako před tím, jen nejvyšší vrcholy 

 bývalého terainu předkřídového, většinou kamýky lyditové v podobě 

 úskalí. Mezi těmito rozlévalo se moře mělké, jehož dno bylo zajisté 



