Křídový útvar v západním Povltaví. 



11 



149 m 



arkos od Bratkovic a Hobšovic, severně odtud. V horninách útvaru 

 křídového se se zmíněnými čirými jehličkami nesetkáváme; výjimku 

 činí horniny pásma I. a II. v profilu zdejším, kdež zjištěny ve vrstvě 

 2., 3. a 4. pásma J. a ve vrstvě 1. a 2. pásma II. (cf. profil č. 14). 

 V jižní části Velvarsko-Kralupské výšiny jest základem pásma 

 I. k a r b o n. Na Hostivém u Kralup jest transgresse křídy dobře 

 přístupna; ač plocha transgressní jest nerovná, přec diskordance 

 v místě samém konstatována býti nemohla. Profil veden tu na jižním 

 svahu dle vozové cesty : 



Profil 2. 

 Vrchol Hostivého nad lomem pískovcovým . . 224*7 m n. m. (Kota). 



Diluvium 2 - 6 m 



es (Pásmo III 09 



S \ „ II 6 5 



M i . 1 7-5 



Nerovně vymletá transgresse 207'2 — 



í5. Arkosa drobnozrná, šedobílá, místy ve ï 



slepenec přecházející 3 



4. Týž slepenec, jako ve vrstvě 3., 

 střídá se s vrstvami arkosy drobnozrné, 

 šedobílé 37 



3. Slepenec polygenní, týž, jako ve 

 vrstvě č. 1., jen oblázky jeho jsou roz- 

 měrů menších . 3'1 



2. Arkosa drobnozrná, šedobílá .... 0"6 



1. Slepenec polygenní kaolin i- 

 c k ý z velkých oblázků křemenných 

 a lyditových 18*8 



Silnice z Kralup do Minkovic 178 m n. m. (Kota). 



Slepence sestávají vesměs z oblázků bílého křemene a tma- 

 vého lyditu. Oblázky dosahují ve vrstvě l.ažlcřm, ve vrstvách 3. a 4. 

 nejvýše 5 cm v průměru. Tmelem jest hrubozrná arkosa, jejíž živec při 

 povrchu téměř úplně v kaolin jest zvětrán. Arkosa vrstvy 2. a 5. 

 sestává hlavně ze zrnek křemenných, jen tu a tam jest zrnko tma- 

 vého lyditu. Při povrchu jest tmel živcový téměř úplně v kaolin 

 zvětrán. 



Ve skalních stěnách při Vltavě, zvláště blíže Nelahozevsi, vlo- 

 žena jest do nejvyšší polohy vrstev karbonských vrstvička uhlí, jen 

 několik decimetrů mocná, kterouž pokládá K a t z e r (9 pg. 1162) za 





} 29 2 



m 



