Křídový útvar v západním Povltaví. 13 



Profil 3. 

 Vrchol východní stěny silničního zářezu 194*2 m n. m. 



Ornice 55 m 



s [ 2. Lés žlutý bez aluminitu a sádrovce . . O 30 j 

 ■HJ 1. Lés žlutý s hojnými drobnými hlízkami o - 55 m 

 § I aluminitu a drůzami krystalků sádrovce . 25 

 — 193-1 



3. Pískovec velmi jíl ovitý, jemno- 

 zrný, sypký, s příměsí sádrovce a alu- 

 minitu , . Ol 



, P í s k o v e c j í 1 o v i t ý, jemnozrný, šedý, 

 i ' sypký, s příměsí sádrovce a aluminitu . 04 ' 



1 . Jíl velmi písčitý, šedý, místy 

 s vložkami pískovce jílovitého, jemnozr- 



ného, šedého a sypkého 1*0 



Nepřístupno 6'1 m 



Most silniční přes Vranský potok 186 5 m n. m. 



Vrstva 2. i 3. pískovce křídového obsahuje rovněž příměs alu- 

 minitu a sádrovce, ale v míře daleko skrovnější než-li lés diluviální 

 (viz popis vrstev křídových lokality „Miletice"). 



Pod mikroskopem jeví se a 1 u m i n i t této lokality složen býti 

 z přejemných čirých jehliček délky 0*012 — 0*025 mm a šířky nejča- 

 stěji 0*003 — 0006 mm, vzácně až 0008 mm. Na pólech jsou jehličky 

 omezeny šikmou plochou jeduou, vzácně dvěma a pak různě skloně- 

 nýma. Pokud pomocí mikroskopu zhruba zjištěno býti mohlo, svírají 

 jedny plošky s podélným směrem jehliček úhel 63° — 75°, druhé 

 40° — 50°. Index lomu světelného zjištěn Beckeho methodou — obnáší 

 1*47, což shoduje se úplně s číslem, jež udává pro aluminit Schroe- 

 der (27). Dvojlom jest nízký; nejvyšší barva jest šedomodrá I. řádu. 

 Zháší nejčastěji rovnoběžně aneb jen pod malým úhlem (až 5°) ku 

 podélnému směru jehliček; zřídka vyskytne se třtinka až 15° šikmo 

 zhášející. Podélný směr jehliček jest opticky negativní (ct). 



Nápadná jest podobnost výskytu aluminitu a sádrovce lokality 

 této s onou v rokli při severním konci tunelu Nelahozevského (cf. 

 profil č. 9), Bar vírem (1) podrobně popsanou. U Nelahozevsi nalezl 

 Barvíř v lupku křídovém ve společnosti aluminitu a sádrovce i pyrit, 

 jenž větráním dal vznik aluminitu, ze kteréhož dalším procesem che- 

 mickým vzniká sádrovec. V lokalitě Miletické jsem pyrit v pískovcích 

 vrstvy 2. ani 3. nezjistil; lze však předpokládati, že tu kdysi byl, 



