Křídový útvar v. západním Povltaví. 17 



Pískovec železitý jest omezen pouze na spodní část pásma I. 

 Nejlépe vyvinut jest na výšině Bělohorské. Vystupuje v lavicích ne- 

 velké mocnosti a vyniká velikou pevností. Zrna jest jemného až hru- 

 bého, barvy žlutohnědé, hnědé, tmavohnědé, rudohnědé, méně často 

 rudé. Zrna křemenná tmelena jsou pevně limonitem, v oněch rudých 

 pískovcích haematitem. Muskovit přimísen jest pouze někde a to 

 v míře skrovné. — Je-li ku tmelu železitému přimísen znatelně jíl, 

 nazván pískovec „jílovito-železitým". Takový zastižen byl pouze na 

 „Provázce" nad Zvoleňovsí (profil č. 15, vrstva 1.) a na SZ svahu 

 Vidovle (profil č. 39, vrstva 10.). 



Jako dodatek ku horninám železitým budiž učiněna zmínka 

 o vrstvičce pevného limonitu žlutého s hojnou příměsí drobných zrnek 

 křemenných, jež vložena jest do prvé vrstvy profilu č. 36 na východ- 

 ním svahu Vidovle. 



Lupek a uhlí. 



Lupky naše jsou břidličnatě se loupající jíly, promísené jemnými 

 zrnky křemene, šupinkami muskovitu a hojnou drtí úhelnou. Barvy 

 jsou světle neb tmavě šedé aneb hněděšedé — tmavším jest lupek, 

 obsahuje-li více drtě úhelné. Vedle lupků normálných vyškytají se 

 lupky „písčité" s větším množstvím zrnek křemenných a „velmi pí- 

 sčité", jež jsou již blízké pískovcům velmi jílovitým. 



Nabývají-li zúhelnělé částky rostlinné převahu nad jílem, pře- 

 chází lupek ve flec úhelnou, kterážto, vyskytne-li se, jest mocno- 

 sti vždy jen nepatrné. V profilech v prozkoumaném okrsku zjištěna 

 flec úhelná pouze na dvou místech: 1. Na východním svahu Vidovle 

 (prof. č. 36), kdež vkládá se do spodního oddílu lupku (vrstva 1.) 

 vrstvička uhlí 1 dm mocná. Uhlí toto jest černé, pískem hojně pro- 

 mísené a při povrchu rozpadlé. 



2. Na SZ svahu Vidovle (pr. č. 39), kdežjílovitý pískovec vrstvy 4. 

 prokládán jest vrstvičkami lupku černého, jenž místy v uhelnou flec 

 přechází. 



Podobné výchozy uhlí na spodu pásma I. sváděly před časy ku 

 pátrání po uhlí ; poněvadž však flec úhelná pásma I. nikde nenabývá 

 větší mocnosti, skončily veškeié pokusy s nezdarem. Mnohokráte do- 

 lováno bylo zejména na výšině Bělohorské mezi Prahou a Hvězdou, 

 dále u Stodůlek a u Řep, jak připomínají Zippe (37), Krejčí (11, 13, 

 15) a Fric (4). Na zmíněných lokalitách přišlo se na uhlí kamenné, 

 černé a lesklé, uložené ve flecích 30—60 cm mocných (v tom bude 

 zahrnut i uhelný lupek), které však nikde neudržovaly stálý horizont. 



2 



