Křídový útTar v západním Povltaví. 19. 



Prvá soustava rozsedlin probíhá tedy přibližně ve směru severo- 

 jižním, druhá ve směru východozápadním. Druhý směr rozsedlin jest 

 nápadný tím, že probíhá rovnoběžně s údolími, jež výšinu Bělohorskou 

 a Vidovli na severu a na jihu ohraničují. Údolí ta jsou zřejmě stáří 

 pokřídového a je možno, že potoky je vybrázdivší, do směru přísluš- 

 ného uvedeny byly rozsedlinami v horninách křídových. 



Mnohé rozsedliny souhlasí se směrem, resp. sklonem, vrstev. 

 Budou tedy souviseti s vyzdvižením křídového útvaru tohoto území, 

 jež stalo se ku konci doby pásma III. Mnohé budou ještě mladší a 

 souviseti budou s nejbližšími dislokacemi, snad stáří oligocenového. 



Eozsedliny jsou většinou kolmé, jen někde místními poruchami 

 tektonickými způsoben jich šikmý sklon, o čemž pojednáno níže. 



Celkový směr a sklon vrstev pásma I. vysvětlen svrchu 

 v geotektonice celého prozkoumaného okrsku. Uvedeno bylo, že na 

 výšině Bělohorské mají vrstvy křídové a tudíž i pásmo I. povšechný 

 sklon v západní části 0° 23' (tedy přibližně V3 )) ve střední 1° 15' 

 (přibližně 1°) a ve východní 5° 33' (přibližně 57 2 °)> vesměs ku S V. Na 

 Vidovli udán sklon vrstev křídových 2° ku SV. — 



S tímto povšechným směrem a sklonem vrstev nesouhlasí udání, zji- 

 štěná kompasem v některých lokalitách. Příčina toho jest dvojí; předně 

 máme tu co činiti s místními sklony, způsobenými nepra- 

 videlným usazováním se vrstev blíže ústí řeky do zálivu jezerního, 

 za druhé kvádry pískovcové na pokraji příkrých strání údolních od- 

 kloňují se svou vahou ku straně údolní, čímž vznikají místní 

 odklony, 



Pokud místních sklonů se týče, jsou tyto zvláště na 

 Vidovli dobře znatelné, nebot vrstvy křídové této výšiny ukládaly 

 se v blízkosti břehu a směr i síla proudu vodního často se tu mě- 

 nily. Kdežto jsou kvádrové pískovce na místě samém v poloze vodo- 

 rovné, přec vyskytne se často uprostřed kvádru partie, v níž zrna 

 písková uložena jsou ve vrstvičkách šikmých. 



Obr. 5. znázorňuje místní sklon ve stěně lomu na východním 

 svahu Vidovle (prof. č. 36). Jest to typický příklad „příčné 

 vršte vnatosti".*) Směr vrstevních ploch ve vrstvách a a b jest 

 S 78° Z a sklon 25° ku S. 



Na jiném místě v tomže lomu a ve stejném horizontu jest 

 příklad „křižující se v r s t e v n a t o st i".**) (Obr. 6.). Směr 



*) Cf. „Biagonalscbichtung" (Schrägschichtung) — Kailhack (8, pg. 69). 

 **) Cf. „Discordante Parallelstruktur" (Kreuzschichtung) — Kailhack, tamtéž. 



