Křídový útvar v západním Povltaví. 21 



proudu od jihozápadu a vrstva b (obr. 6.) pod vlivem proudu od jiho- 

 východu přicházejícího, což jest v souhlase s výsledkem studia, že 

 blízko na jihu odtud vlévala se do jezera, později moře, křídového 

 Berounka křídová. 



Dále pozorována „příčná vrstevnatost" v Chabech (západně od 

 Stodůlek) ve stěně pískovny (prof. č. 41, vrstva 1.). S partiemi, ve 

 kterých zrnka pískovcová uložena jsou ve vodorovných vrstvičkách, 

 střídají se vrstvy, v nichž zrnka uložena jsou ve vrstvičkách šikmých, 

 při čemž převládá směr S 68° Za sklon 30° ku JZ. 



Na výšině Bělohorské jsou již místní sklony méně vyvinuty a čím 

 dále se od jižního břehu křídového jezera vzdalujeme, tím více jich ubývá. 



Místní odklony pěkně jsou zřetelný v lomu na pískovce 

 pásma I. u Císařky (lom na západ od onoho, ve kterém sestrojen 

 byl prof. č. 28). Rozsedliny směru prvního (S—J) jsou tu jen co 

 pouhé trhliny v pískovci znatelný, kdežto dle rozsedlin soustavy 

 druhé (V— Z) jsou stěny kvádrů pískovcových až 3 dm od sebe od- 

 dáleny a směrem k údolí (k jihu) mírně odkloněny. V komplexu 

 kvádrů nejblíže k údolí položeném (nyní jest již až k základu vy- 

 lámán) změřen na vrstevní ploše 



směr vrstvy S 88° Z 

 a sklon vrstvy 14° J. 



Ve druhém komplexu kvádrů od údolí změřen na vrstevní ploše 

 směr vrstvy S 57° V 

 a sklon vrstvy 6°— 10° J. 



V pískovcovém lomu za Strahovem (prof. č. 26) jest smèr 

 vrstev kvádrových pískovců velmi měnivý: 



směr vrstvy S 82° V 

 a sklon vrstvy 6° S; 

 na jiném místě v tomže lomu: 



směr vrstvy S 12° V 

 a sklon vrstvy 10° V. 



Místní nepravidelnosti ve sklonu vrstev a tím i ve sklonu roz- 

 sedlin pozorovány též v pískovcovém lomu u Stodůlek (prof. č. 40). 

 Sklon i směr vrstev jest tu na různých místech různý, tak na jednom 

 místě zjištěn směr vrstev přibližně severojižní a sklon 22 °. ku Z,. -na, 

 jiném byl směr vrstev přibližně S 45° V a sklon 22 ku- JF. Rozsedliny 

 jsou šikmé, tak rozsedliny soustavy I. (směru S 36° V) sklánějí se 

 pod úhlem 74° -ku JV a rozsedliny soustavy II. (směru S-S9°.Ý) 

 mají sklon 80° ku J. Vysvětliti lze nepravidelnosti tyto jednak sklony 

 místními, jednak místními poruchami tektonickými. 



