Křídový útvar v západním Povltaví. 23 



Horizonty vlnovitých rýh jsou v obou lomech skoro ve stejné 

 výši — v lomu západním jest zvlněná plocha vzdálena od patra 

 pásma I. 4*8 m, v lomu východním 3*9 m. Směr rýh jest v obou 

 lomech přibližně severojižní ; poněvadž pak vlnovité rýhy probíhají 

 pravideluě rovnoběžně s pobřežím, byly by se v našem případě utvo- 

 řily pod vlivem pobřeží, jež se na blízku, východně od Bílé Hory, 

 táhlo ve směru severojižním. 



O vrstvách a fáciích pásma I. 



V okolí Řípu, v Poohří a v Pojizeří rozeznány byly v pásmu I. 

 čtyři souvrství a označeny byly od shora dolů písmeny a, b, c, d 

 (viz práce Čeňka Zahálky (31, 33, 35). 



Souvrství a sestávalo z železitých slepenců neb pískovců; 

 souvrství & z pískovců kaolinických, hrubozrnných neb jemnozrnných ; 

 souvrství c z lupků, místy s tenkou vrstvičkou uhlí; souvrství 

 d z mocných kvádrových pískovců koalinických, většinou jemnozrnných. 



V našem okrsku nejsou jednotlivá souvrství s takovou pravi- 

 delností vyvinuta, což u pobřežních usazenin dalo se předpokládati. 

 Pouze malá část pásma I. v okrsku našem usazena byla v širém je- 

 zeře (v severní části výšiny Velvarsko-Kralupské). Všude jinde dala 

 se sedimentace v blízkosti břehu — ať již břehu jezera křídového 

 vůbec, t. j. v okolí Prahy, aneb břehu ostrova Turského; pročež má 

 pásmo I. v okrsku našem ráz pobřežní (kromě nejsevernější části). 



Stálý horizont petrografický udržuje pouze nejvyšší část sou- 

 vrství I. d, kteráž jest všude vyvinuta ve fácii pískovce kaolinického. 

 V doleni poloze tohoto souvrství vyskytují se v blízkosti břehu 

 i lupky a slepence, jak shledáváme na př. v profilu nad Lobčí a na 

 Hostivém — to jest pobřežní fácie souvrství I d. Souvrství I. a, 

 ■b, c nelze v okrsku našem rozlišiti ; horizont charakterisován jest 

 lupky, pískovci jílovitými, pískovci železitými a p. 



Zdánlivě malá mocnost pásma I. na některých lokalitách (jako 

 na př. nad Lobčí, na Hostivém, u Tuchoměřic, nad Jenerálkou a j.) 

 vysvětluje se tím, že zastoupeno jest tu pouze souvrství nejvyšší 1 d. 

 Příčinou, že nedošlo v místech těch k sedimentaci souvrství starších 

 (I a—c), jest, že dno jezerní tvořilo za doby pásma I. v dotyčných 

 místech vyvýšeninu, na kterou počaly se ukládati sedimenty teprve 

 tehdy, až usazením se souvrství I a—c v okolních hlubších polohách 

 vyvýšen ina zarovnána byla. 



Vrstvy pásma I. sledovati budeme dle následujícího pořadí 

 krajin: jižní okraj vysočiny Řipské; výšina Velvarsko-Kralupská; 



