Křídový útvar v západním Povltaví. 35 



Rominger r. 1847 (26, pg. 654) zmiňuje se o pískovcích našeho 

 pásma I. v okolí Nelahozevsi a nazývá je „Unterer Quader" , 



Severní konec tunelu Nelahozevského. 



Při severním konci tunelu státní dráhy jsou v hluboké strži pří- 

 stupny vrstvy křídové. Na dolním konci strže, v ostrohu nad drahou, 

 viděti jest následující : 



Profil 9a. 

 Vrchol stráně • , 210 m n. m. 



Nepřístupné vrstvy v půlích 23 m 



207-7 



eâ (Pískovec kaolinický, jemnozrný, šedobílý, místy na- 

 | < zelenaly od větší příměse glaukonitu, deskovitý i v moc- 



e2 J nějších lavicích 3 '6 m 



2041 — 



I^-íPískovec kaolinický, jemnozrný, bílý, pevný, 



£~ |v kvádrech S'3 m 



195-8 



Pískovce jílovito-kaolinické, jemnozrné, i 



svétlešedé, sypké 63| 



Ar kosy drobno- až hrubozrné, šedobílé, dosti í 

 pevné 155' 



Koleje státní dráhy při severním konci tunelu . . . . 174 m n. m. 



Pískovce pásma I. přikládají se tu konkordantně na jílovito- 

 kaolinické pískovce karbonské. Pásmo I. zastoupeno jest tu pouze 

 kvádrovým pískovcem kaolinickým, jenž jest aequivalentem pouhého 

 souvrství I. d; souvrství mladší (a— c) se tu neusadila, následkem 

 mírné vyvýšeniny dna jezerního. Pískovec jest shodný s oním, zlomu 

 nad Nelahozevsi popsaným. 



Dále od dráhy, na počátku zmíněné strže, v její stěně severní 

 vkládá se do střední části pískovce pásma I. vrstva lupku kyzova- 

 tého (pyrit obsahujícího), Lupek nedrží horizont (jest možno pozoro- 

 vati, že na jiném místě ve strži se lupek úplně vyklíní a ustoupí 

 pískovci). V místě tomto pokrývá v šikmé stráni vrstvy křídové 

 lés diluviální se štěrkem. Tam, kde stýká se lés s kyzovatým 

 lupkem, tvoří se aluminit působením kyseliny sírové (větráním 

 pyritu vznikající) na jílovité součástky lesu a lupky křídového. Alu- 

 minit v podobě drobných hlízek obsažen jest v horní části lupku 



o 



XI ) 



